vznesené Pripomienky v rámci medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov  

Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	6  / 0 	

Subjekt	Pripomienka	Typ	
SLASPO 	6. K čl. I 
Za 22. bod sa vkladá nový 23. bod, ktorý znie: 

„ 23. V §160 odsek 1 znie: 
„ (1) Ak súd uložil v rozsudku povinnosť, je potrebné ju splniť do troch dní od právoplatnosti rozsudku, ak ide o povinnosť zaplatiť peňažné plnenie do 15 dní od právoplatnosti rozsudku; súd môže určiť dlhšiu lehotu. V prípade uloženia povinnosti zaplatiť peňažné plnenie súd vo výroku rozsudku zároveň určí miesto plnenia. Súd môže určiť, že peňažné plnenie sa môže vykonať aj v splátkach, ktorých výšku a podmienky zročnosti určí, a to aj tak, že omeškanie s plnením jednej splátky má za následok zročnosť celého plnenia.“.“. 

Nasledujúce body sa prečíslujú. 
Odôvodnenie: 
Vzhľadom na situáciu, keď mnohé rozsudky súdov druhého stupňa sú vydávané bez nariadenia pojednávania sa javí pôvodná lehota troch dní príliš krátka resp. nerealizovateľná, keďže účastník sa v tomto prípade o právoplatnej povinnosti plniť dozvie až doručením rozsudku a nie na vytýčenom pojednávaní. Včasné plnenie v trojdňovej lehote je obtiažne hlavne v prípade, ak plynutie lehoty spadá do obdobia dní pracovného pokoja, pričom je potrebné si uvedomiť, že peňažný dlh je na rozdiel od predchádzajúcej právnej úpravy v § 567 ods. 2 Občianskeho zákonníka, v súčasnosti splnený až pripísaním sumy dlhu na účet veriteľa v peňažnom ústave alebo vyplatením sumy dlhu v hotovosti. Aj napriek snahe plniť počas plynutia lehoty na plnenie je za súčasnej úpravy často táto povinnosť fakticky nereálna a dochádza k šikanóznym výkonom exekúcie. 
Navrhuje sa doplniť miesto plnenia do výroku rozsudku ako povinnú náležitosť, z dôvodu, že plneniu povinného môže brániť aj to, že mu nie je známe miesto plnenia a oprávnený môže zámerne zdržovať oznámenie miesta plnenia napr. čísla účtu s úmyslom dosiahnuť úroky z omeškania, resp. s úmyslom podať návrh na vykonanie exekúcie po uplynutí lehoty na plnenie, a tým prípadne umožniť získať spriaznenému exekútorovi odmenu. 
Navrhovanou úpravou sa dosiahne to, že bude známe miesto plnenia a povinný nebude odkázaný na súčinnosť oprávneného po vydaní rozsudku, často už počas plynutia lehoty na plnenie (najmä po doručení rozsudkov odvolacích súdov bez predchádzajúceho odvolacieho pojednávania), aj v prípade, keď oprávnený nakoniec súčinnosť poskytne, ale jej splnenie je vzhľadom na súčasné znenie § 567 ods. 2 Občianskeho zákonníka nereálne. Predĺženie lehoty umožní jej faktické dodržanie každému subjektu. Zníži sa tým tiež možnosť šikanóznych exekúcií, keď návrhy na vykonanie exekúcie sú podávané nasledujúci deň po uplynutí lehoty na plnenie. Zabráni sa exekúciám, keď je vôľa povinného dobrovoľne plniť povinnosť podľa rozsudku, bráni mu však nesúčinnosť oprávneného. 
 	O 	
SLASPO 	5. K čl. I 21. bod 
21. Znenie § 147 navrhujeme alternatívne a to buď 

A.vypustiť z návrhu novely zákona21. bod a ponechať platné znenie § 147 OSP 

alebo 

B. prijať nový 21 .bod, ktorý znie: 
„21. § 147 znie: 
„§ 147 

(1) Účastníkovi alebo jeho zástupcovi súd môže uložiť, aby uhradili trovy konania, ktoré by inak neboli vznikli, ak ich spôsobili svojím zavinením. Ak sú na to dôvody hodné osobitného zreteľa, alebo ak súd v predvolaní na pojednávanie výslovne neuviedol, že účasť na pojednávaní je nevyhnutná a účastník ospravedlnil svoju neúčasť na pojednávaní bez toho, aby žiadal o odročenie konania, súd túto povinnosť neuloží. 
(2) Súd uloží svedkom, znalcom alebo tým, ktorí pri dokazovaní mali nejakú povinnosť, ak zavinili trovy konania, ktoré by inak neboli vznikli, aby ich nahradili účastníkom. Ak sú na to dôvody osobitného zreteľa, súd túto povinnosť neuloží. 
(3) Ak súd rozhodol o odročení nariadeného pojednávania, na základe žiadosti účastníka z dôležitého dôvodu na jeho strane, ktorý zavinil, alebo je výsledkom náhody, ktorá sa mu, alebo jeho zástupcovi prihodila, má účastník vystupujúci v konaní ako protistrana, ktorý sa dostavil na pojednávanie, právo od neho požadovať sumu 15 eur. Ak je druhý účastník zastúpený právnym zástupcom, možno od neho požadovať sumu 30 eur, ak bola dôvodom odročenia neúčasť právneho zástupcu. To neplatí v drobných sporoch, alebo ak účastník ospravedlnil svoju neúčasť na pojednávaní bez toho, aby žiadal o odročenie konania, alebo ak splnil povinnosť podľa § 119 ods. 2. 
(4) Účastníkovi vystupujúcemu v konaní ako protistrana nevznikne právo na požadovanie súm od druhého účastníka alebo jeho právneho zástupcu podľa odseku 3, ak im súd uložil nahradiť trovy konania podľa odseku 1. 
(5) Právo požadovať sumu podľa odseku 3 zanikne, ak sa neuplatní do 15 dní odo dňa, kedy sa malo pojednávanie konať. 
(6) Súd o žiadosti podľa odseku 5 rozhodne po zvážení všetkých okolností, ktoré viedli k odročeniu pojednávania do 15 dní od jej podania. (ALTERNATÍVNE „....najneskôr v rozhodnutí, ktorým sa konanie končí.“)“.“. 

Odôvodnenie: 
Navrhované znenie § 147 je príliš tvrdé. Odsek 1 dokonca umožňuje sudcovi uložiť náhradu trov konania i v prípadoch hodných osobitného zreteľa („nemusí“ uložiť) preto navrhujeme zmenu tak, aby v prípade hodnom osobitného zreteľa súd nesmel uložiť náhradu takýchto trov. Rovnako by súd nemal mať možnosť uložiť takúto náhradu, ak v predvolaní na pojednávanie neuviedol, že účasť účastníka alebo jeho zástupcu je nutná a účastník sa ospravedlnil zo závažných dôvodov a nežiadal o odročenie pojednávania. Tiež povinnosť súdu uložiť túto náhradu je podľa nášho názoru nadbytočná ak existuje nárok protistrany podľa ods. 3. Navrhujeme tiež vypustiť povinnosť uhradiť trovy konania, ak trovy vznikli náhodou, ktorá sa účastníkovi alebo jeho zástupcovi prihodila. Táto úprava zavádza istú formu zodpovednosti účastníka za následky spôsobené tretím osobám pôsobením vis maior. 
Ako ďalší defekt navrhovanej úpravy vidíme to, že povinnosť podľa ods. 1 je možné kumulovať s návrhom protistrany. Protistrana takto v prípade neexistencie dôvodov hodných osobitného zreteľa a odročenia na základe žiadosti podľa ods. 3 prvá veta dostane náhradu trov, ktoré účastník zavinil, ako aj uplatnený paušálny nárok 15 eur resp. 100 eur ak je zastúpený advokátom. Paušálne nároky protistrany v prípade zastúpenia advokátom vo väčšine sporov presiahnu tarifnú odmenu na ktorú má zástupca - advokát nárok. Predmetná veta je zmätočná i v tom, či oprávnenému účastníkovi vzniká právo voči právnemu zástupcovi, ktorého neúčasť bola dôvodom odročenia alebo proti samotnému účastníkovi, zastúpenému týmto právnym zástupcom. Zároveň poukazujeme na to, že OSP nepozná pojem „právny zástupca“. Ak tým predkladateľ myslel advokáta, nie je zrejmé, či uvedené právo patrí popri odmene advokáta podľa §14 ods. 5 písm. b) vyhl. 655/2004 Z. z. Je potrebné vyjadriť vzájomný vzťah týchto dvoch ustanovení. 
V neposlednom rade je potrebné spomenúť, že novela OSP nikde nerieši, čo v prípade, ak sa účastník ospravedlní zo závažných dôvodov, nepožiada o odročenie, a súd dôjde k záveru, že je jeho prítomnosť na pojednávaní nutná a z tohto dôvodu pojednávanie odročí. I v tomto prípade bude pripadať do úvahy § 147 ods.1 v navrhovanom znení. Toto bude robiť problém najmä pri kolíziách sporov a pri drobných sporoch, kde je nehospodárne navyšovať trovy konania účasťou na pojednávaniach. Tiež v prípade ak dôjde k vzniku okolnosti, ktorá je dôvodom na požiadanie o odročenie pojednávania neskôr ako 3 dni pred pojednávaním, bude druhý účastník konania oprávnený požadovať peňažnú náhradu vždy aj napriek skutočnosti, že k s účastník splnil povinnosť podľa ustanovenia § 119 ods. 2. V praxi poisťovní sa môže jednať o prípady kedy jednotlivé pojednávania na seba časovo úzko nadväzujú pričom „natiahnutie“ jedného z nich (alebo predchádzajúceho pojednávania iných účastníkov) môže spôsobiť nemožnosť účasti na pojednávaní nasledujúcom. V praxi sa takéto prípady riešia aj telefonickým ospravedlnením sa z účasti na pojednávaní a žiadosťou o odročenie. Máme za to že návrh podľa § 119 nemusí byť písomný a teda oznámenie sa môže urobiť aj telefonicky resp. ústne (v súlade s § 41 ods. 1 OSP). 
Taktiež navrhujeme stanovenie dokedy rozhodne súd o žiadosti na zaplatenie sumy uvedenej v odseku 3 a to v dvoch variantoch buď do 15 dní od podania žiadosti podľa ods. 4 alebo najneskôr v rozhodnutí, ktorým sa konanie konči. 
 	O 	
SLASPO 	4. K čl I.19. bod 

19. V § 138 ods. 4 podľa nášho názoru nie je vhodné automaticky spájať priznanie právnej pomoci podľa osobitného predpisu s oslobodením od platenia súdnych poplatkov, pretože účastník nemusí byť síce schopný platiť advokáta, ale môže byť schopný platiť poplatky spojené s podaním jeho návrhu. 
 	O 	
SLASPO 	3. K čl. I 17. bod 
17. V § 119 ods. 5 za slovo „prednesov“ vložiť čiarku a slová „podaní doručených súdu od posledného pojednávania“. 

Odôvodnenie: 
V záujme zrýchlenia súdneho konanie navrhujeme doplnenie rozsahu oznámení účastníkom konania aj o podania doručené súdu od posledného pojednávania. 
 	O 	
SLASPO 	2. K čl. I 10. bod 
10. bod znie: 
„10. § 92 sa dopĺňa odsekom 5, ktorý znie: 
„(5) Ak je potrebný súhlas účastníkov alebo toho, kto má vstúpiť do konania, súd ich vyzve na vyjadrenie do 15 dní od podania návrhu podľa odsekov 1, 2 alebo 4; o návrhoch súd rozhodne do 45 dní od ich podania.“.“. 

Odôvodnenie: 
Predkladateľom navrhované znenie § 92 ods. 5 nedostatočne presne určuje začiatok plynutia lehoty na rozhodnutie o návrhoch; môže tu dôjsť k zdržaniu doručenia vyjadrenia účastníka resp. osoby, ktorá má vstúpiť do konania súdu. Z uvedeného dôvodu navrhujeme, aby bola lehota predĺžená na 45 dní a počítaná vždy od podania návrhu podľa ods. 1, 2 alebo 4. 
 	O 	
SLASPO 	1. K čl. I 8. bod 
8. V § 79 ods. 4 za slová „do vlastných rúk“ doplniť slová „ak bola splnená poplatková povinnosť podľa osobitného predpisu alebo bolo rozhodnuté o návrhu navrhovateľa podľa § 138“. 

Odôvodnenie: 
Doručenie návrhu na začatie konania s prílohami navrhujeme, v záujme eliminovania zaťaženie účastníkov konania v prípade podania návrhu, o ktorom sa neskôr v konaní z dôvodu nezaplatenia súdnych poplatkov nepokračuje, podmieniť splnením poplatkovej povinnosti alebo rozhodnutím podľa § 138. 
 	O 	

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	
Z – zásadná