B. Osobitná časť

K Čl. I

K § 1

Ustanovenie vymedzuje vecnú pôsobnosť zákona. 

K § 2

Vymedzujú sa niektoré pojmy na účely zákona.

K § 3

Navrhuje sa, aby predmetom dane bolo poistenie v odvetviach neživotného a životného poistenia, ktoré sú uvedené v prílohe zákona. Ide o ustálené odvetvia neživotného a životného poistenia, tak ako sú vymedzené zákonom o poisťovníctve. Predmetom dane bude také poistenie, pri ktorom je poistné riziko umiestnené v tuzemsku, pričom daň sa bude v zásade uplatňovať z platby poistného za poistenie. 
V osobitných prípadoch sa daň z poistenia bude uplatňovať aj na náklady poistenia, ktoré právnická osoba uhradila poistníkovi, ktorý uzavrel poistnú zmluvu s poisťovňou z tretieho štátu. Napríklad pôjde o prípady, keď materská spoločnosť uzatvorila poistnú zmluvu s poisťovňou z tretieho štátu a táto poistná zmluva pokrýva aj poistné riziká, ktoré sa týkajú majetkovej a personálnej podstaty dcérskej spoločnosti v tuzemsku. V prípade, ak časť nákladov poistenia bude zaplatená dcérskou spoločnosťou resp. účtovne priradená dcérskej spoločnosti, budú tieto náklady poistenia predstavovať základ dane z poistenia.
Predmetom dane bude poistenie poskytované poisťovňami. To znamená, že aj keď právny vzťah bude spĺňať znaky poistenia, ale poskytovateľ služby nebude poisťovňou, daň z poistenia sa neuplatní, napr. daň sa neuplatní na asistenčné služby pre motorové vozidlá poskytované iným subjektom ako poisťovňou.
Pravidlá na určenie umiestnenia poistného rizika vychádzajú z pravidiel stanovených zákonom o poisťovníctve [§ 5 písm. m)]. Keďže je možné predpokladať, že aj iné členské štáty Európskej únie a Európskeho hospodárskeho priestoru, ktoré uplatňujú daň z poistenia, majú spravidla umiestnenie rizika založené na rovnakom princípe vychádzajúcom z harmonizovanej legislatívy v oblasti poisťovníctva, nemalo by dochádzať k dvojitému zdaneniu poistenia. 

K § 4

Podľa návrhu budú daň z poistenia platiť do štátneho rozpočtu hlavne právnické osoby, ktoré podnikajú v poisťovníctve podľa zákona o poisťovníctve, to znamená poisťovne so sídlom v tuzemsku, poisťovne z iných členských štátov Európskej únie a Európskeho hospodárskeho priestoru a pobočky zahraničných poisťovní z tretích štátov. 
Zdaneniu bude podliehať aj poistenie poskytnuté poisťovňou z tretieho štátu, ktorá si nezriadila pobočku v tuzemsku a poskytla poistenie s umiestnením rizika v tuzemsku bez povolenia na vykonávanie poisťovacej činnosti v tuzemsku. V týchto prípadoch sa z dôvodu zabezpečenia efektívneho výberu dane navrhuje, aby osobou povinnou zaplatiť daň správcovi dane bola osoba, ktorá zaplatila poistné. Pôjde napr. aj o situáciu, keď právnická osoba so sídlom v zahraničí uzavrie poistnú zmluvu s poisťovňou z tretieho štátu, ktorá pokrýva riziká týkajúce sa majetkovej a personálnej podstaty jej prevádzkarne resp. organizačnej zložky v tuzemsku, alebo o prípad, ak poistník, fyzická osoba, uzavrie poistnú zmluvu na životné poistenie s poisťovňou z tretieho štátu.
Ďalším osobitným prípadom zdanenia poistenia bude prípad, keď právnická osoba zaplatí náklady poistenia alebo ich časť napr. svojej materskej spoločnosti, ktorá uzavrie poistnú zmluvu s poisťovňou so sídlom v treťom štáte a táto zmluva pokrýva aj majetkovú alebo personálnu podstatu tejto právnickej osoby, alebo tieto náklady táto právnická osoba len zaúčtuje. Je to prípad, keď poisťovňa poskytla poistenie s umiestnením rizika v tuzemsku bez povolenia na vykonávanie poisťovacej činnosti v tuzemsku. Osobou povinnou platiť daň v tomto prípade bude právnická osoba, ktorá uhradila preúčtované náklady poistenia.
V prípade, ak je poistná zmluva uzavretá s viacerými poisťovateľmi, navrhuje sa, aby osobou povinnou platiť daň bol spolupoisťovateľ, ktorému táto povinnosť vyplýva z dohody uzavretej medzi spolupoisťovateľmi. Ak nie je v dohode uložená povinnosť zaplatiť daň jednému zo spolupoisťovateľov, platiteľmi sú všetci spolupoisťovatelia v rozsahu svojho podielu na právach a záväzkoch vyplývajúcich z poistnej zmluvy. Ak by jedným zo spolupoisťovateľov bola zahraničná poisťovňa, ktorá si v tuzemsku nezriadila pobočku, budú platiteľom osoby podľa odseku 1.

K § 5

Navrhuje sa, aby daňová povinnosť v prípade, ak je poistná zmluva uzavretá s poisťovňou, ktorá má sídlo v tuzemsku, poisťovňou z iného členského štátu Európskej únie a Európskeho hospodárskeho priestoru alebo s tuzemskou pobočkou zahraničnej poisťovne vznikla v momente, keď poisťovňa prijme platbu poistného, a to v rozsahu prijatej platby. Ak platby poistného prijíma osoba konajúca v mene a na účet poisťovne (sprostredkovateľ), daňová povinnosť vznikne poisťovni v momente, keď sprostredkovateľ prijme platbu poistného.
Súčasne sa navrhuje, aby poisťovne, ktoré majú sídlo v tuzemsku, poisťovne z iného členského štátu Európskej únie a Európskeho hospodárskeho priestoru alebo tuzemské pobočky zahraničnej poisťovne sa mohli rozhodnúť pre alternatívny vznik daňovej povinnosti, a to na základe dňa zaúčtovania predpisu poistného alebo v deň splatnosti poistného. Pokiaľ sa poisťovňa rozhodne pre takýto alternatívny vznik daňovej povinnosti, musí túto skutočnosť oznámiť správcovi dane prostredníctvom daňového priznania, v ktorom toto svoje rozhodnutie vyznačí. Takýto alternatívny vznik daňovej povinnosti musí používať po dobu najmenej dvoch rokov (najmenej osem kalendárnych štvrťrokov). 
Pokiaľ ide o prípady poistenia poisťovňou z tretieho štátu, ktorá nemá v tuzemsku pobočku, daňová povinnosť vznikne osobe povinnej platiť daň podľa § 4 ods. 1 písm. b) dňom zaplatenia poistného. 
Pokiaľ ide o prípady, kedy osobou povinnou platiť daň je osoba, ktorej sú preúčtované náklady poistenia na poistné riziko umiestnené v tuzemsku (napr. materská spoločnosť uzavrie poistnú zmluvu s poisťovňou z tretieho štátu a preúčtuje náklady poistenia svojej dcérskej spoločnosti so sídlom v tuzemsku), daňová povinnosť vznikne v momente zaplatenia preúčtovaných nákladov poistenia (tzv. požadované náklady poistenia). Ak osobe povinnej platiť daň boli len priradené náklady poistenia, ktoré nemusí zaplatiť poistníkovi (tzv. priradené náklady poistenia), vznikne daňová povinnosť posledným dňom kalendárneho roka. 
Za platbu poistného je potrebné považovať akýkoľvek spôsob zaplatenia poistného ako napr. vzájomné započítanie pohľadávok.

K § 6 a § 7

Navrhuje sa, aby sa daň vypočítavala z platby poistného, ktoré zahŕňa daň. Ak sa poistné dohodnuté na určité poistné obdobie platí v splátkach, daň sa vypočíta z každej jednotlivej splátky a každá táto splátka zahŕňa daň.
Ak je poistenie uzavreté prostredníctvom sprostredkovateľa, základ dane sa neznižuje o províziu sprostredkovateľa.
V prípadoch, kedy daňová povinnosť vzniká predpísaním poistného [§ 5 ods. 1 písm. b)], sa daň vypočíta zo sumy, ktorú poisťovňa zaúčtovala ako pohľadávku predpisu poistného, pričom táto suma zahŕňa daň. V prípadoch, kedy daňová povinnosť vzniká momentom splatnosti poistného [§ 5 ods. 1 písm. c)], sa daň vypočíta zo sumy splatného poistného, ktorá zahŕňa daň.
Pokiaľ ide o prípad, kedy osoba zaplatí poistné poisťovni so sídlom v treťom štáte [§ 4 ods. 1 písm. b)], a o prípad, keď náklady poistenia sú preúčtované právnickej osobe, ktorá je osobou povinnou platiť daň podľa § 4 ods. 1 písm. c), suma poistného ako aj preúčtované náklady poistenia neobsahujú daň z poistenia podľa tohto zákona, preto základom dane, z ktorého sa daň vypočíta, je zaplatená suma.
Ak poistná zmluva pokrýva riziká zahrnuté vo viacerých poistných odvetviach, pre ktoré platia rôzne sadzby dane (napr. krátkodobé cestovné poistenie), uplatní sa na každé poistené riziko osobitne príslušná sadzba dane. 

Navrhuje sa, aby v prípadoch, keď po skončení zdaňovacieho obdobia, v ktorom vznikla daňová povinnosť, dôjde k zníženiu poistného alebo jeho časti, osoba povinná platiť daň opravila základ dane a daň. Rovnako sa postupuje v prípade, ak sa suma preúčtovaných nákladov poistenia zníži.

K § 8

Nakoľko sa navrhovanou daňou nahrádza najmä existujúci 8 % odvod časti poistného v odvetví neživotného poistenia podľa § 68a zákona o poisťovníctve, navrhuje sa na väčšinu odvetví neživotného poistenia uplatňovať sadzbu dane 8 %. Pre určité špecifické odvetvia neživotného poistenia sa navrhuje iná sadzba dane ako 8 %, napr. sadzba dane 4 % sa navrhuje pre poistenie úrazu a choroby, ktoré má sociálny rozmer a kompenzuje výpadok príjmu z dôvodu zmeny zdravotného stavu. V odvetviach životného poistenia sa navrhuje uplatňovať nižšia sadzba dane, a to 2 % a 3 %.

K § 9 

Z dôvodu, aby daňou z poistenia nebolo zaťažené dôchodkové poistenie, navrhuje sa oslobodenie od dane pre produkty životného poistenia poskytované v rámci výplatnej fázy II. a III. piliera dôchodkového zabezpečenia.

K § 10

Navrhuje sa stanoviť pravidlá pre prípad, keď je poistné platené v cudzej mene, a pre zaokrúhľovanie dane.

K § 11

Navrhuje sa ustanoviť štvrťročné zdaňovacie obdobie. Daňové priznanie sa navrhuje podávať elektronicky, pričom na podanie daňového priznania sa bude vzťahovať daňový poriadok. 
Lehota na podanie daňového priznania a splatnosť dane sa navrhuje do konca kalendárneho mesiaca po skončení zdaňovacieho obdobia, čím sa vytvára dostatočný časový priestor na spárovanie platieb prijatých poisťovňou s predpismi poistného.
Keďže sa nenavrhuje registrácia platiteľov, tak sa ustanovenie § 67 daňového poriadku týkajúce sa registračného konania neuplatní. 
Navrhuje sa riešiť aj situácia, aby pre platiteľa, ktorému správca dane neoznámil číslo účtu správcu dane, na ktorý má uhrádzať daň, bola posunutá lehota na zaplatenie dane za prvé zdaňovacie obdobie, v ktorom mu vznikla daňová povinnosť.

K § 12

Navrhuje sa ustanoviť povinnosť vedenia záznamov na účely správy daní, obsah záznamov a dobu uchovávania záznamov.

K § 13

Navrhuje sa ustanoviť, že na správu dane z poistenia sa vzťahuje daňový poriadok.

K § 14

Keďže účinnosť zákona sa navrhuje od 1. októbra 2018, dani budú podliehať platby poistného, pri ktorých budú splnené kumulatívne dve podmienky, a to platba poistného za poistenie bola prijatá alebo zaplatená po 30. septembri 2018 a poistné obdobie začne plynúť po 30. septembri 2018. V prípadoch, ak daňová povinnosť vzniká alternatívnym spôsobom (dňom predpísania poistného alebo dňom splatnosti poistného), sa daň uplatní len za predpokladu kumulatívneho splnenia dvoch podmienok, a to, poistné obdobie začne plynúť po 30. septembri 2018 a poistné je predpísané po 30. septembri 2018 [v prípadoch vzniku daňovej povinnosti podľa § 5 ods. 1 písm. b)] alebo je poistné splatné po 30. septembri 2018 [v prípadoch vzniku daňovej povinnosti podľa § 5 ods. 1 písm. c)].
Rovnakým spôsobom sa budú posudzovať aj preúčtované náklady poistenia. Na tieto účely sa navrhuje definovať poistné obdobie.

K Čl. II

V nadväznosti na prijatie zákona o dani z poistenia sa spresňuje, že daňovým výdavkom daňovníka je daň z poistenia, ak osobou povinnou platiť daň je sám daňovník v postavení poistníka a tiež daň z poistenia, ktorá sa vzťahuje na preúčtované náklady poistenia. Jedná sa osobitné prípady dane z poistenia, kedy osobou povinnou platiť daň nie je poisťovateľ.

K Čl. III

Vzhľadom na doplnenie novej dane do daňového systému v Slovenskej republike je potrebné doplniť poznámku pod čiarou k odkazu 1 v daňovom poriadku, nakoľko sú v nej taxatívne vymenované všetky dane v Slovenskej republike. Taktiež definuje daň na účely daňového poriadku, na ktorú sú naviazané všetky procesy súvisiace so správnym zistením a vyrubením dane a ďalšie činnosti podľa daňového poriadku.

K Čl. IV

Predkladaným návrhom zákona o dani z poistenia dôjde k nahradeniu v súčasnosti platného 8 % odvodu časti poistného z odvetví neživotného poistenia podľa § 68a zákona o poisťovníctve daňou z poistenia. Z dôvodu zabránenia prípadného dvojitého zdanenia sa navrhuje prechodné ustanovenie upravujúce lehoty a proces posledného odvodu. 

K Čl. V

Účinnosť zákona sa navrhuje od 1. októbra 2018.