vznesené Pripomienky v rámci medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 747/2004 Z. z. o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony 

Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	27  / 13 	

Subjekt	Pripomienka	Typ	
SLASPO 	1. Všeobecná pripomienka  
Navrhnutý prenos právomocí zo SOI na NBS čiastočne zasahuje do právomoci súdov. Akákoľvek inšpekčná činnosť a z nej vyplývajúce rozhodnutia týkajúce sa plnenia povinností poisťovne z poistnej zmluvy voči finančnému spotrebiteľovi môže byť skrytým súdnictvom ak podkladom pre rozhodnutie bude subsumpcia skutkového stavu pod normy súkromného práva. Podľa nášho názoru o takýchto veciach môže rozhodovať len vecne a miestne príslušný súd. Ak by napr. NBS dovodila, že poisťovňa neoprávnene odmietla vyplatiť poistné plnenie a z tohto dôvodu mu uloží pokutu. V tomto prípade NBS robí skryté súdnictvo subsumpciou skutkového stavu pod normy súkromného práva; až výsledkom takejto subsumpcie môže byť konštatovanie porušenia práva finančného spotrebiteľa. NBS by tak postupovala v rozpore s § 2 ods. 3 zákona nakoľko spor medzi klientom a poisťovňou vznikne okamihom odmietnutia poskytnutia poistného plnenia. Nie je tu možné dôvodiť, že sa „len“ ukladá pokuta, nakoľko konštatovaním porušenia vynáša NBS implicitne meritórny verdikt, napriek tomu, že nie je možné sa domáhať jeho výkonu. Zákon potom nerieši situáciu čo v prípade, ak následný súdny spor vyhrá poisťovňa. 
Zároveň zákon neupresňuje definíciou čo to je „ochrana finančného spotrebiteľa“. Rozšírenie odkazu č. 1) o celý Občiansky zákonník umožňuje výkon dohľadu a vyššie uvedené skryté riešenie sporov nad celým systémom súkromného práva, ak je účastník spotrebiteľom (poukazujeme na §52 ods. 2 OZ). Vzhľadom na uvedené je potrebné, aby predkladateľ taxatívne vymedzil, ktorých vzťahov sa predmetná ochrana týka alebo taxatívne vylúčil rozhodovanie o právnom základe a výške poistného plnenia. 
Žiadame, aby predkladateľ vylúčil OZ z okruhu „osobitných predpisov“, nakoľko úlohou NBS nie je dohliadať na súkromnoprávne aspekty poisťovníctva; poukazujeme, že ostatné osobitné predpisy uvedené v odkaze č. 1) sú verejnoprávneho charakteru. Koncepcia ochrany spotrebiteľa uvádzala, že daná právomoc sa bude vykonávať s ohľadom na Občiansky zákonník v jeho relevantných ustanoveniach; nie je pritom možné ponechať na arbitrárne rozhodnutie NBS čo je „relevantné ustanovenie“ OZ, nakoľko určením rozsahu relevantných ustanovení si tento orgán sám určí svoje právomoci čo je v rozpore s čl. 2 ods. 2 Ústavy. 
V neposlednom rade je potrebné uviesť, že v koncepcii ochrany spotrebiteľa na finančnom trhu sa prezentoval úmysel oddeliť ochranu finančného spotrebiteľa (inšpekčná činnosť prebratá od SOI) od dohľadu. Predložená novela tieto kompetencie zlieva v dohľade. Po prevzatí výkonu inšpekčnej činnosti NBS bude i naďalej popri tejto činnosti vykonávať vybavovanie podaní spotrebiteľov na finančnom trhu ako jednotné kontaktné miesto. Nemohla by síce nariadiť uspokojenie nároku spotrebiteľov na finančnom trhu voči finančnej inštitúcii, ale mohla by finančnej inštitúcii uložiť nápravné opatrenie alebo sankciu aj za to, že v konkrétnom spotrebiteľom popísanom prípade porušila svoje ochranno-spotrebiteľské povinnosti zo zákona. Návrh novely prekračuje rámec koncepcie schválenej vládou. 
 	Z 	
SLASPO 	2. Pripomienka k čl. 1 bod 1 
Navrhujeme vypustiť slová „iný klient na finančnom trhu“. 
Odôvodnenie: 
V § 1 ods. 1 zavádza nové pojmy „finančný spotrebiteľ“ a „iní klienti na finančnom trhu“, pričom legislatíva v SR je už teraz značne roztrieštená pokiaľ ide o definíciu finančného spotrebiteľa. Z dôvodu určitosti právnej normy navrhujeme tento pojem vypustiť (príp. zadefinovať). 
 	O 	
SLASPO 	3. Pripomienka k čl. I bod 2  
Poznámka pod čiarou k odkazu 1 žiadame vypustiť slová „zákon č. 40/1964 Zb. Občiansky zákonník v znení neskorších predpisov“ . 
Odôvodnenie: 
Občiansky zákonník je predpisom súkromného práva, neupravuje činnosti a oprávnenia orgánov štátnej správy pri kontrole/dohľade. 
 	Z 	
SLASPO 	4. Pripomienka k čl. bod 3 
Navrhujeme vypustiť slová „iný klient na finančnom trhu“ a doplniť nový odkaz „spotrebiteľskej zmluvy 1aaa)“ a poznámku pod čiarou „1aaa) §52 ods. 1 Občianskeho zákonníka.“. 
Odôvodnenie: 
Viď. pripomienka k bodu 1 – opätovne navrhujeme slová „a iných klientov“ z § 1 ods. 3 písm. c) vypustiť (alebo pojem zadefinovať) a doplniť odkaz na úpravu v OZ. 
 	O 	
SLASPO 	5. Pripomienka k čl. I bod 5 
Navrhujeme vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Takéto zaradenie „finančných spotrebiteľov“ ako ďalšieho subjektu, o ktorom bude NBS pri dohľade na mieste získavať informácie je nelogické. Ak bude v § 1 ods. 2 zadefinované, že dohľad nad finančným trhom ... vrátane ochrany finančných spotrebiteľov vykonáva NBS ....., je táto navrhovaná úprava nadbytočná a aj zmätočná. Predmetom dohľadu nemá byť získavanie informácií o finančných spotrebiteľoch ako takých, ale o tom, či v rámci svojej činnosti dohliadaný subjekt neporušil práva finančných spotrebiteľov, resp. či dodržiava predpisy na ochranu spotrebiteľov a vtedy je postačujúca v súčasnosti platná úprava bez doplnenia slovného spojenia „finančných spotrebiteľov“. 
 	O 	
SLASPO 	Pripomienka k čl. I bod 8  

Žiadame vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Nesúhlasíme s uvedenou formou dohľadu. Ak sa dohliadaný subjekt dopustí „porušenia“ nemôže ísť o skutočné porušenie nakoľko tu ide zo strany dohliadajúcej osoby o simulovaný právny úkon, kde absentuje zložka vážnosti vôle (§ 37 OZ) resp. i vôľa uzavrieť zmluvu ako taká. Preto nie je možné hovoriť ani o porušení povinnosti nakoľko takýto úkon je od počiatku neplatný bez ohľadu na to, že novela redundantne v bode 18 v navrhovanom § 35h konštatuje zrušenie právneho úkonu od počiatku. Sankcia uložená za takéto porušenie je protiprávna okrem iného i preto, že je problematická i subsumpcia inšpektora pod pojem finančného spotrebiteľa, nakoľko jeho vôľa pri výkone dohľadu smeruje ku kontrolnej činnosti a nie k úmyslu „spotrebovať“ uzatváranú službu. Zároveň je navrhovaná úprava v rozpore so samotným zákonom o dohľade z dôvodu, že neumožňuje dohliadaným subjektom reálne uplatniť § 7 zákona o dohľade podľa, ktorého „osoba poverená výkonom dohľadu je vylúčená z výkonu dohľadu na mieste, ak so zreteľom na jej vzťah k predmetu dohľadu, dohliadanému subjektu alebo jeho zamestnancom možno mať pochybnosti o jej nezaujatosti“. V prípade dohľadu s utajenou identitou, kedy dohliadané subjekty ani nebudú tušiť, že je u nich vykonávaný dohľad resp. sa o tom dozvedia až po vykonaní dohliadacích úkonov, logicky dohliadané subjekty nemôžu efektívne uplatniť ani inštitút nezaujatosti podľa § 7 zákona o dohľade a to ani v prípadoch, ak by bola dohľadom s utajenou identitou poverená jednoznačne nezaujatá osoba. Tieto skutočnosti sa nemusia zistiť hneď a medzitým napr. môže byť podľa návrhu zákona uložená bloková pokuta alebo vydaný rozkaz o uložení sankcie. 
Celkovo konštatujeme nedostatočnú úpravu tohto nového významného oprávnenia NBS - chýbajúce oprávnenia osoby, ktorá bude vystupovať pod utajenou identitou, výnimky z povinností dohliadaného subjektu (ak dohliadaný subjekt nevie, že ide o osobu s utajenou identitou, nebude môcť splniť svoju povinnosť poskytnúť jej súčinnosť), lehoty, počas ktorej sa môže takýto dohľad vykonávať atď. OZ stanovuje podmienky, ako má dohliadaný subjekt postupovať pri uzatváraní zmlúv so spotrebiteľom, čo všetko mu má predložiť a že je povinný preukázať, že spotrebiteľovi doklady predložil, t.j. dá sa to preveriť aj cez listinné dôkazy. Taktiež podľa dôvodovej správy sa táto úprava prijíma najmä vo vzťahu k ochrane spotrebiteľa; avšak zo znenia zákona je možné vyvodiť, že preukaz zamestnanca má stačiť aj pri iných druhoch dohľadov, je neprijateľné. 
 	Z 	
SLASPO 	7. Pripomienka k čl. I bod 9 k § 8 ods. 2 písm. e)  
Žiadame vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Vzhľadom na to, že uplatňovanie týchto právomocí sa môže tiež dotknúť širokého okruhu subjektov vrátane klientov dohliadaných subjektov, je potrebné zvážiť, či uplatňovaním tohto inštitútu nebude dochádzať k neoprávneným zásahom do ústavných a osobnostných práv fyzických osôb nachádzajúcich sa v prevádzkových priestoroch dohliadaných subjektov. Kvôli zamedzeniu svojvoľného zasahovania do týchto občianskych práv napr. trestný poriadok podľa § 114 viaže možnosť vyhotovovania obrazových, zvukových a obrazovo-zvukových záznamov na súhlas súdu. Aké je stanovisko Úradu na ochranu osobných údajov v súvislosti s uplatňovaním týchto právomocí? Znenie tohto ustanovenia je tiež v rozpore s § 8 ods. 3 zákona o dohľade; navyše, ak dohliadaný subjekt nebude vedieť, že ide o osobu poverenú dohľadom, nie je povinný jej umožniť vykonávať tieto záznamy. Kto zabezpečí objektívnosť takto získaných záznamov? Ako sa spätne dohliadaný subjekt bude brániť, že boli poskytnuté aj iné informácie a pod.? Podľa dôvodovej správy sa táto úprava prijíma najmä vo vzťahu k ochrane spotrebiteľa; avšak zo znenia zákona je možné vyvodiť, že preukaz zamestnanca má stačiť aj pri iných druhoch dohľadov, čo je neprijateľné. 
Poukazujeme na nesprávnu formulácia vety za bodkočiarkou, buď tam má byť čiarka alebo chýba dispozícia k podmienke za bodkočiarkou. 

 	Z 	
SLASPO 	8. Pripomienka k čl. I bod 9 k § 8 ods. 2 písm. f)  

Žiadame vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Ide o značné a neprijateľné oprávnenia NBS, ktoré sú veľmi široké, o to zvlášť, ak ich bude NBS vykonávať prostredníctvom iných osôb ako svojich zamestnancov (ako bude zabezpečená odborná spôsobilosť, dôveryhodnosť, mlčanlivosť tzv. „iných osôb“ vrátane ochrany osobných údajov a ochrany pred prípadným zneužitím informácií osobami, ktoré boli poverené dohľadom ako iné osoby), vo vzťahu ku ktorým dohliadaný subjekt nebude môcť ani namietnuť ich zaujatosť, keďže nebude vedieť o tom, že vykonávajú dohľad. Napr. pri ostatnom dohľade bol problém s osobou prizvanou na posudzovanie výšky škody, kde sa ukázalo, že pracoval pre spoločnosť tzv. crash-huntera – čo ak sa to stane aj v prípade utajeného dohľadu? Ako NBS zabezpečí bezúhonnosť týchto osôb? Utajená identita je veľmi citlivý a veľmi ľahko zneužiteľný inštitút a ak má byť použitý, vyžaduje si prísnejšiu a detailnejšiu úpravu. 
Podľa dôvodovej správy sa táto úprava prijíma najmä vo vzťahu k ochrane spotrebiteľa; avšak zo znenia zákona je možné vyvodiť, že preukaz zamestnanca má stačiť aj pri iných druhoch dohľadov, čo je neprijateľné. 
 	Z 	
SLASPO 	9. Pripomienka k čl. I bod 10: 
Navrhujeme vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Ako sa objektívne určia úkony, ktoré nemožno vykonať inak ako pod utajenou identitou? Ide o veľmi všeobecné ustanovenie. Ak by mal byť takýto inštitút zavedený, prípady takéhoto dohľadu musia byť taxatívne vymedzené. 
 	O 	
SLASPO 	10. Pripomienka k čl. I bod 11 
Navrhujeme vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Obdobne ako k bodu 10. Zároveň v tomto prípade nebude možné použiť § 14 a teda nie je zabezpečená ochrana účastníka dohľadu; pokiaľ ide o vykonávanie dohľadu prostredníctvom iných osôb, pri navrhovanom spôsobe dôjde k porušeniu povinnosti týchto osôb vykonávať dohľad len v sprievode osoby poverenej výkonom dohľadu. 
 	O 	
SLASPO 	11. Pripomienka k čl. I bod 18 k § 35a  
Určiť akému hmotnoprávnemu rozsahu sa poskytuje procesná ochrana podľa §35a-§35j. 
 	Z 	
SLASPO 	12. Pripomienka k čl. I bod 18 k §35b ods.3  
Navrhujeme nové znenie odseku 3: 
„(3) Rozkaz o uložení sankcie obsahuje výrok, odôvodnenie a poučenie o odpore; na rozkaz o uložení sankcie sa primerane použijú ustanovenia § 27. Rozkaz treba doručiť dohliadanému subjektu do vlastných rúk; náhradné doručenie podľa § 18 je vylúčené. Ak rozkaz nemožno dohliadanému subjektu doručiť, Národná banka Slovenska ho zruší a pokračuje v konaní v prvom stupni.“ 
Odôvodnenie: 
Vzhľadom na automatickú právoplatnosť rozkazu v prípade nepodania odporu navrhujeme vylúčiť náhradné doručenie analogicky k OSP zmenou odseku 3. Išlo by o neprípustné obmedzenie práv dohliadaných subjektov na súdnu a inú právnu ochranu, ak by bez riadneho oboznámenia sa s údajným porušením práv spotrebiteľa bol dohliadaný subjekt zaviazaný na plnenie sankcií. Praktickým následkom môže byť nárast prípadov pre správne súdnictvo. 
 	O 	
SLASPO 	13. Pripomienka k čl. I bod 18 k §35b ods. 4 

Žiadame predĺžiť lehotu na podanie odporu a stanoviť povinnosť NBS v lehote na podanie odporu sprístupniť zvukové, zvukovoobrazové a iné záznamy, ktoré pri dohľade zabezpečila. 
Odôvodnenie: 
Vzhľadom na zložitosť procesov vo finančných inštitúciách a to zvlášť v prípadoch, ak rozkazné konanie bude vychádzať z dôkazov získaných dohľadom pod utajenou identitou je potrebné stanoviť dlhšiu lehotu na podanie odporu. Sprístupnenie záznamov je nevyhnutné, aby sa dohliadaný subjekt mohol voči ich obsahu relevantným spôsobom brániť. 
 	O 	
SLASPO 	14. Pripomienka k čl. IO bod 18 k §35b ods. 5 
Navrhujeme umožniť preskúmanie rozhodnutia Bankovou radou v súlade s § 32 ods. 5 zákona o dohľade aj pri uplatnení rozkazu o uložení sankcie. 
Odôvodnenie: 
Nie je žiaden dôvod na vylúčenie tohto inštitútu. 
 	O 	
SLASPO 	15. Pripomienka k čl .I bod 18 k § 35c  
Žiadame vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Považujeme za postačujúce, ak bude zistené porušenie riešené v rozkaznom konaní. Blokové konanie bude v praxi spôsobovať problémy i preto, že osoba ktorá porušenie spôsobí nemusí byť nositeľom práva záväzne vyjadriť súhlas so zaplatením pokuty v mene dohliadaného subjektu. Ak bude robený dohľad napr. v pobočke mimo centrály, môže byť problém zistiť relevantný súhlas so zaplatením pokuty. V prípade subjektov konajúcich v mene a na účet dohliadaného subjektu sa tento nebude môcť relevantne vyjadriť vôbec. 
 	Z 	
SLASPO 	16. Pripomienka k čl. I bod 18 k § 35d  
Žiadame vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Vzhľadom na možné hospodárske následky považujeme za absolútne neprijateľné, aby NBS v rámci dohľadu na mieste mala oprávnenie zakázať poskytovanie alebo sprostredkovanie finančnej služby, s tým aby dohliadaný subjekt mal len 3 dňovú lehotu na podanie námietky, a aby námietka nemala odkladný účinok. Tak závažný zásah do práv dohliadaných subjektov nemožno vykonať pri dohľade na mieste a má byť výsledkom správneho konania, nie arbitrárnym rozhodnutím osoby vykonávajúcej dohľad na mieste a bez primeraných možnosti na obranu. Navrhovaná úprava robí nezmyselným a zbytočným celé správne konanie pred NBS v prípade závažných porušení V návrhu absentuje za akých podmienok je takýto vážny zásah prípustný a vyvstáva veľa otázok napr. kto nahradí prípadnú škodu dohliadanému subjektu, ak sa preukáže, že zásah bol neoprávnený? Čo bude napr. s poistným krytím počas tohto obdobia pri zmluvách, ktoré boli uzatvorené pred týmto „predbežným opatrením“? 
 	Z 	
SLASPO 	17. Pripomienka k čl. I bod 18 k § 35e  
Žiadame vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Máme za to, že posudzovanie neprijateľných podmienok patrí výlučne do kompetencie nestranných súdov. NBS je nezávislý orgán dohľadu a nemá kompetenciu rozhodovať spory medzi dohliadanými subjektmi a ich klientmi a nemá ani kompetenciu dávať právne záväzný výklad právnych predpisov. Uplatňovaním týchto právomocí zo strany NBS by došlo k významnému porušeniu zásady oddelenia výkonnej a súdnej moci. V danom prípade ide o kompetenčný konflikt medzi navrhovaným ustanovením §35e ods. 2 písm. b) a §153 OSP v spojení s § 53a) OZ, t.j. medzi tou istou kompetenciou priznávanou súdnej i výkonnej moci. 
Ani SOI ani Komisia a posudzovanie podmienok v spotrebiteľských zmluvách nemala právomoc zakazovať používanie ustanovení, ktoré posúdila ako neprijateľnú zmluvnú podmienku. Ak teda ide podľa koncepcie ochrany spotrebiteľa o prechod právomocí SOI a Komisie, nemala by NBS dostať viac práv než mali tieto inštitúcie. To isté platí o nekalých podmienkach. Rovnako i koncepcia ochrany spotrebiteľa na finančnom trhu ako obsah činnosti NBS v tejto oblasti uvádzala len preverovanie dodržiavania ustanovení o neprijateľných podmienkach v spotrebiteľských zmluvách a nie rozhodovaciu právomoc zasahujúcu do práv dohliadaných subjektov v navrhovanom rozsahu. 
 	Z 	
SLASPO 	18. Pripomienka k bodu 18 k § 35f ods. 1 písm. a)  
Žiadame slová „1 000 000 eur“ nahradiť slovami „300 000 eur“ 
Odôvodnenie: 
Odmietame neprimerané navýšenie výšky pokuty, ktorá môže byť v prípade menších subjektov likvidačná a navrhujeme zníženie hornej hranice na 300 000 EUR, najmä vzhľadom na ustanovenia § 35f ods. 4. podľa, ktorého sankcie možno ukladať samostatne alebo súbežne a opakovane. Ustanovenie § 35f tiež považujeme za nadbytočné vzhľadom na úpravu sankcií v zákone o poisťovníctve. 
 	Z 	
SLASPO 	19. Pripomienka k čl I. bod 18 k §35f ods. 1 písm. c) a d) 
Navrhujeme vypustiť písmená c) a d). 
Odôvodnenie: 
Navrhujeme vypustiť vzhľadom na pripomienku k § 35e. 
 	O 	
SLASPO 	20. Pripomienka čl. I bod 18 k §35f ods. 2  
Navrhujeme zmeniť pojmy „ujma na zdraví alebo živote“ pojmami „škoda na zdraví alebo smrť“, 
v poslednej vete zmeniť pojem ujma na pojem škoda a v odkaze 47c) taxatívne vymedziť okruh osobitných predpisov. 
Odôvodnenie: 
Navrhujeme nahradiť pojmy, ktoré právny poriadok SR nepozná (osobitne s poukazom na to, že nie je jasné čo je „ujma na živote“). V poznámke pod čiarou k odkazu 47c) taxatívne vymedziť osobitné predpisy, inak je okruh predpisov a tým i právomoci NBS na uloženie sankcie opäť arbitrárnym rozhodnutím NBS. 
 	O 	
SLASPO 	21. Pripomienka k čl. I bod 18 k §35f ods. 4  
Žiadame slová „do desiatich rokov“ nahradiť slovami „do troch rokov“. 
Odôvodnenie: 
Desať rokov na uloženie sankcie je príliš dlhé obdobie, za ktoré sa dohliadanému subjektu bude spätne ťažko dokazovať, že k porušeniu nedošlo, resp. že okolnosti boli iné a preto žiadame skrátiť lehotu na maximálne 3 roky, a tak ju priblížiť štandardnému premlčaniu nároku, ktorý by si spotrebiteľ mohol uplatňovať súdnou cestou a najmä ak to bude závisieť aj od výpovede zamestnancov dohliadaného subjektu 
 	Z 	
SLASPO 	22. Pripomienka k čl. I bod 18 k §35g ods. 1  
Navrhujeme vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Vzhľadom na pripomienky uplatnené pri § 35e a 35f. Odobratie povolenia považujeme za neprimerane prísne, navyše táto oblasť je už rovnako ako ostatné sankcie pokrytá zákonom o poisťovníctve. 
 	O 	
SLASPO 	23. Pripomienka k čl. I bod 18 k §35h  
Žiadame vypustiť alebo nahradiť novým znením: 
„§ 35h 
(1) Zmluva o poskytnutí finančnej služby uzavretá v rámci kontrolného zaobstarania finančnej služby, je od počiatku neplatná. Národná banka Slovenska je povinná dohliadanému subjektu bez zbytočného odkladu po vykonaní kontrolného zaobstarania finančnej služby oznámiť, že ide o zmluvu o poskytnutí finančnej služby uzavretú v rámci kontrolného zaobstarania finančnej služby, pričom dohliadaný subjekt je povinný uhradiť Národnej banke Slovenska celú finančnú sumu uhradenú v súvislosti so zmluvou o poskytnutí finančnej služby do 15 kalendárnych dní odo dňa, keď bolo dohliadanému subjektu doručené oznámenie Národnej banky Slovenska, že ide o zmluvu o poskytnutí finančnej služby uzavretú v rámci kontrolného zaobstarania finančnej služby; takto získané informácie a podklady možno použiť na účely výkonu dohľadu nad finančným trhom vrátane ochrany finančných spotrebiteľov. 
(2) Povinnosť uhradiť Národnej banke Slovenska celú finančnú sumu uhradenú v súvislosti so zmluvou o poskytnutí finančnej služby podľa ods. 1 sa nevzťahuje na finančnú službu, ktorej cena závisí od zmien na finančnom trhu, na ktoré dohliadaný subjekt nemá vplyv, a ku ktorým môže dôjsť počas doby, kým sa dohliadaný subjekt dozvie, že finančná služba bola poskytnutá v rámci kontrolného zaobstarania finančnej služby, najmä na finančnú službu súvisiacu 
a) s operáciami s peňažnými prostriedkami v cudzej mene (devízové operácie), 
b) s nástrojmi peňažného trhu, 
c) s prevoditeľnými cennými papiermi, 
d) s podielovými listami alebo inými cennými papiermi vydávanými subjektmi kolektívneho investovania, 
e) so zmluvami o termínovaných finančných obchodoch vrátane ekvivalentných nástrojov uhrádzaných v hotovosti, 
f) s termínovými úrokovými obchodmi, 
g) s akciovými, úrokovými a menovými swapmi, 
h) s opciami na kúpu alebo predaj akýchkoľvek nástrojov uvedených v prvom až siedmom bode vrátane ekvivalentných nástrojov uhrádzaných v hotovosti. 
Dohliadaný subjekt má v týchto prípadoch povinnosť Národnej banke Slovenska vrátiť len tú, časť uhradenej finančnej sumy, ktorú má skutočne k dispozícii.“. 
Odôvodnenie: 
Navrhovaná úprava je v rozpore s platnou právnou úpravou poistenia a s ustanoveniami OZ. Nie je možné zrušiť zmluvu, ktorá je nulitná, bez právnych účinkov od počiatku. Uzavretie zmluvy v tomto prípade je neplatné, keďže ide o simulovaný právny úkon (§ 37 OZ) a poverená osoba nemala v úmysle byť viazaná zmluvou. Z uvedeného dôvodu nepovažujeme za adekvátne riešenie uzatvárať zmluvy o poskytnutí finančnej služby v rámci dohľadu vykonávaného s utajenou identitou (návrh na vypustenie ustanovenia § 8 ods. 2 písm. f) z návrhu zákon)a. Ak by tento inštitút mal byť zachovaný v zákone možno podľa nášho názoru len konštatovať, že takto uzavretá zmluva nemá právne účinky, NBS je povinná v nejakej krátkej lehote oznámiť finančnej inštitúcii existenciu takejto neplatnej zmluvy (v návrhu predkladateľa nemá NBS stanovenú lehotu na doručenie oznámenia finančnej inštitúcii, že ide o zmluvu o poskytovaní finančnej služby uzavretú v rámci jej kontrolného zaobstarania) a finančná inštitúcia má následne povinnosť vrátiť prípadné protiplnenie - s takto vykonanými úkonmi NBS môžu byť spojené nezvratné výdavky dohliadaného subjektu navrhujeme preto zakotviť právo dohliadaného subjektu nevrátiť časť zaplatenej ceny finančnej služby, ak je to odôvodniteľné a dohliadaný subjekt takouto sumou už reálne nedisponuje, napr. v súvislosti s operáciami vykonanými na základe zmluvy o finančnej službe. V návrhu vychádzame z ustanovení zákona č. 266/2005 Z.z . pri ochrane finančného spotrebiteľa na diaľku. 
 	Z 	
SLASPO 	24. Pripomienka k čl. I bod 18 k §35h  
Navrhujeme vypustiť slová „porušil práva finančného spotrebiteľa alebo“. 
Odôvodnenie: 
Nakoľko nie sú uvedené práva definované, navrhujeme text vypustiť. Tiež máme za to, že svojím charakterom takéto práva majú, resp. by mali mať, civilnoprávny charakter, a teda rozhodovať by o nich mali súdy. 
 	O 	
SLASPO 	25. Pripomienka k čl. II bod 1  
Žiadame vypustiť slová „iný klient na finančnom trhu“. 
Odôvodnenie: 
V § 2 ods. 3 sa zavádzajú nové pojmy „finančný spotrebiteľ“ a „iní klienti na finančnom trhu“, pričom legislatíva v SR je už teraz značne roztrieštená pokiaľ ide o definíciu finančného spotrebiteľa. Z dôvodu určitosti právnej normy navrhujeme tento pojem vypustiť (príp. zadefinovať). 
 	O 	
SLASPO 	26. Pripomienka k čl. II bod 2  
Žiadame vypustiť slová „zákon č. 40/1964 Zb. Občiansky zákonník v znení neskorších predpisov“ 
Odôvodnenie: 
OZ je predpisom súkromného práva, neupravuje činnosti a oprávnenia orgánov štátnej správy pri kontrole/dohľade. 
 	Z 	
SLASPO 	27. Pripomienka k čl. VII bod 8 
Ustanovenie je nejasné - nie je zrejmé, čo sa má na mysli pod slovným spojením „nad ktorými vykonáva dohľad Národná banka Slovenska“. NBS vykonáva dohľad nad finančným trhom, resp. subjektmi na finančnom trhu, v danej vete sa však trh ani subjekty neuvádzajú. Ak má ísť o prenesenie kompetencie posudzovať podmienky v spotrebiteľských zmluvách na NBS, je potrebná presnejšia formulácia. Má obsahovať aj doterajšiu činnosť komisie, t. j. má NBS posudzovať podmienky? Ak áno, je potrebné to vyjadriť jednoznačne. 
 	O 	

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	
Z – zásadná