vznesené Pripomienky v rámci medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona o športe a o zmene a doplnení niektorých zákonov 

Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	2  / 2 	

Subjekt	Pripomienka	Typ	
SLASPO 	K čl. XXIII ako celku 
Kategoricky odmietame čl. XXIII a žiadame jeho vypustenie z návrhu zákona. 

Odôvodnenie: 

• Predložený návrh zákona je v priamom rozpore s Akčným plánom Vlády SR na posilnenie Slovenska ako právneho štátu), ktorý bol schválený na 170. rokovaní vlády dňa 08.07.2015, nakoľko nebola dodržaná transparentnosť a predvídateľnosť legislatívneho procesu http://www.rokovania.sk/File.aspx/ViewDocumentHtml/Mater-Dokum-189282?prefixFile=m. V Akčnom pláne bola zavedená povinnosť predkladateľom návrhov zákonov vypracovať vecný zámer, pred predložením návrhu nového zákona alebo pred rekodifikáciou existujúcej právnej úpravy, ktorý by mal byť výsledkom širokého dialógu so všetkými zainteresovanými subjektmi, na ktoré bude mať zamýšľaná právna úprava vplyv, keďže v štádiu predloženia návrhu zákona do medzirezortného pripomienkového konania je často už takmer nemožné zmeniť filozofiu paragrafového znenia návrhu zákona vzhľadom k pokročilosti legislatívneho procesu. Navyše, aj predseda vlády SR dňa 08.07.2015 odporučil NR SR, aby obmedzila nepriame novelizácie zákonov, ktoré nesúvisia priamo so zákonom http://www.vlada.gov.sk/r-fico-akcny-plan-na-posilnenie-slovenska-ako-pravneho-statu-je-nadcasovym-dokumentom/. 

• Zákon o poisťovníctve bol schválený 3. februára 2015 a transponuje smernicu Solvency II, ktorá veľmi podrobne upravuje podnikanie v poisťovníctve. Zákon bude plne účinný až od 1.1.2016. Je preto nepochopiteľné, že štát sa snaží podmienky podnikania skomplikovať (navyše v rozpore so smernicou) ešte pred jeho plnou účinnosťou takýmto nepochopiteľným spôsobom. 

• Akýkoľvek odvod z poistného z dobrovoľnej poistnej zmluvy má priamy negatívny sociálny vplyv, pretože núti poistníka zaplatiť viac na poistnom (fakticky nepriamu daň) a dotovať tak prevenciu všetkých ostatných občanov, ktorí ale poistenie neuzavreli. Na druhej strane poisťovňa je komerčný subjekt a každé zavedenie ďalšieho odvodu je zásahom do jej hospodárenia, čo má negatívny vplyv na jej podnikanie. Predkladacia a dôvodová správa k zákonu sú v priamom rozpore s uvedeným, pretože tvrdia, že: „Predkladaný návrh zákona má pozitívne sociálne vplyvy, pozitívny vplyv na podnikateľské prostredie, nepredpokladá negatívny dopad na životné prostredie a predpokladá pozitívny dopad na informatizáciu spoločnosti“. 

• Komerčné poisťovne primárne nezabezpečujú verejné a povinné poistenie zdravotnej starostlivosti (iba v rámci dobrovoľného pripoistenia, ktoré je však z hľadiska podielu na celkovom predpise poistného prakticky bezvýznamné), ale na základe dobrovoľnej poistnej zmluvy kryjú dohodnuté riziko za dohodnuté poistné. Nie je žiadny logický dôvod, aby takíto dobrovoľní poistení boli povinní prispievať na šport. 

• Z návrhu nie je jasné, akého poistenia sa má odvod týkať, ale bez ohľadu na to je treba dôrazne pripomenúť, že poisťovňa je povinná kalkulovať poistné podľa poistno–matematických zásad tak, aby zohľadnila všetky náklady, ktoré do poistenia vstupujú a náklady na vytvorenie technickej rezervy na poistné plnenia. Musí tak urobiť pred uzavretím vlastnej poistnej zmluvy, pretože neskôr už nemôže jednostranne zvýšiť poistné. Preto neprichádza do úvahy, aby poisťovňa mohla realizovať akýkoľvek dodatočný „odvod“ z už uzavretých zmlúv. Do úvahy by preto pripadali iba novo uzavreté zmluvy, avšak s tým, že odvod by musel byť formulovaný na poistnej zmluve ako daň! 

• Navrhovaný odvod z prijatého poistného by tak tvoril náklad poisťovne, čo by ovplyvnilo profitabilitu produktov, dostatočnosť technických rezerv, ktoré by už nepredstavovali len záväzky voči poisteným/oprávneným osobám (ako je to v zákone), ale aj záväzky voči štátu cez financovanie „športu“ a v konečnom dôsledku by ovplyvnili ceny produktov. Platitelia poistného (a teda spotrebitelia) by takto povinne (a nedobrovoľne) prispievali na plnenie úloh štátu. 

• Navrhovaný odvod tiež považujeme nielen za neprimeraný zásah do podnikania komerčných poisťovní, ale aj do súkromných finančných prostriedkov poistníkov, ktorí majú uzavretú poistnú zmluvu a platia poistné (poistenie uzatvárané na báze dobrovoľnosti a zodpovedného prístupu nemožno dávať na roveň zdravotného poistenia) a za snahu vlády preniesť financovanie súkromných subjektov cez šport/športové aktivity/budovanie športovej infraštruktúry na komerčné poisťovne, ktorých sa to vôbec netýka a nesúvisí to s ich podnikateľskou činnosťou. 

• Zdravotné poisťovne vyberajú rovnaké poistné od každého klienta bez ohľadu na zdravotný stav. Horší zdravotný stav sa prejaví vo vyšších úhradách za zdravotnú starostlivosť, či už v samotných lekárskych výkonoch alebo v nákladoch na spotrebu liekov. Naopak, komerčné poisťovne si zdravotný stav oceňujú a teda klient s vyšším rizikom má aj vyššie poistné. Športovci síce z tohto pohľadu spravidla majú nižšie poistné za poistenie pre prípad smrti (a ani to neplatí absolútne, napr. silové športy môžu mať prirážku za horší index BMI), ale naopak majú rizikovú prirážku na úrazové poistenia, keďže výkon športu je nevyhnutne spojený s vyšším výskytom úrazov. Takže zriadenie prevenčného fondu nie je nástrojom, z ktorého by poisťovne a ich klienti benefitovali a preto nemá význam uvažovať o tom, že by na takýto fond mali prispievať. 

• Ak majú komerčné poisťovne záujem podporovať šport majú možnosť a často tak aj robia vo forme sponzorských príspevkov, výlučne však na dobrovoľnej báze. Máme za to, že uvedená dobrovoľná báza by mala byť naďalej zachovaná aj v prípade podpory športu. 
 	Z 	
SLASPO 	K čl. XXIII § 68a 
Celé ustanovenie § 68a považujeme za zmätočné po legislatívno – technickej ako aj obsahovej stránke a prakticky nevykonateľné, pretože: 
• pojem „zdravotná poisťovňa“, zákon o poisťovníctve nepozná, 
• nejasné je z akých odvetví prijatého poistného by sa mal odvod vo výške 0,25% tvoriť, 
• nie sú jasné podmienky zriadenia prevenčného fondu, 
• povinnosť podľa § 68a ods. 4 je nevykonateľná v texte sa odkazuje na použitie prostriedkov „v súlade s týmto zákonom“, zákon o poisťovníctve však takéto podmienky, okrem zmätočného nového paragrafu 68a neuvádza. 
• zákon o poisťovníctve ani Občiansky zákonník nepozná pojem poistenec. 
• poisťovne majú pre výkon poisťovacej činnosti licenciu od NBS a na základe tejto licencie a priamo aj zákona o poisťovníctve nesmú vykonávať žiadnu inú činnosť. Teda ani realizáciu projektov na podporu športu podľa zákona o športe. 
 	Z 	

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	
Z – zásadná