vznesené Pripomienky v rámci medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona civilný sporový poriadok 

Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	45  / 24 	

Subjekt	Pripomienka	Typ	
SLASPO 	K čl. 3 ods. 1 
Navrhujeme vypustiť ako redundantný nakoľko čiastočne vyplýva zo systematického výkladu Ústavy SR ako i kvôli tomu, že zahŕňa možnosť priamej aplikácie smerníc v rozpore s ustálenou judikatúrou ESD (napr. v prípade rozsudku Haasová sa súd môže v zmysle tohto ustanovenia cítiť interpretačne príp. i právne viazaný rozsudkom ESD, hoci bez zmeny zákona o PZP). Navrhované znenie tiež obsahuje vágne pojmy ako „verejný poriadok“ alebo „hodnoty, ktoré sú nimi chránené“. 	Z 	
SLASPO 	K čl. 9  
Navrhujeme nové znenie: 

" Čl. 9 
Strany sa oboznámia s vyjadreniami, návrhmi a dôkazmi protistrany a môžu k nim vyjadriť svoje stanovisko.". 

Odôvodnenie : vypustený text považujeme za nadbytočný, nakoľko i strany môžu konať len v rámci zákonom ustanovených procesných inštitútov. Vypustený text tiež indikoval, že rozsah stanoviska v ktorom sa môže strana vyjadriť k návrhu a dôkazom protistrany má byť limitovaný zákonom. Ani dôvodová správa – hoci nezáväzná – neudáva, aký má byť tento rozsah. 
 	O 	
SLASPO 	K § 39 
V spojení s § 30 ods. 2, keď príslušnosť súdu sa určuje podľa okolností v čase začatia konania a trvá do jeho skončenia, t.j. nemala by sa v priebehu konania meniť a aj z hľadiska hospodárnosti konania sa javí skúmanie tejto námietky relevantné len na začiatku konania. Navrhované znenie trochu zvádza k výkladu, že ak sa počas konania podmienky zmenia tak súd má na ne reagovať a dôjde k zmene príslušnosti - navrhujeme upraviť znenie tak ako je uvedené v § 35. 	O 	
SLASPO 	K § 43 ods. 2  
Navrhujeme slová „príslušného kolégia Najvyššieho súdu“ slovami „toho kolégia najvyššieho súdu, ktorého senát postúpil vec Veľkému senátu na rozhodnutie“. 
Odôvodnenie : Spresnenie textu. 
 	O 	
SLASPO 	K § 119  
Navrhujeme za slovo "sleduje" doplniť slová "a musí byť podpísané a datované". 
 	O 	
SLASPO 	K § 349 ods. 1 
Navrhujeme doplniť nové písmeno n), ktoré znie: 
"n) o uložení poriadkovej pokuty." 
Odôvodnenie: 
Navrhujeme doplniť písm. n), odvolanie by malo byť prípustné aj proti rozhodnutiu o uložení poriadkovej pokuty. Alebo bude uvedené rozhodnutie o poriadkovej pokute vydávané VSÚ a bude proti nemu prípustná sťažnosť? 
 	Z 	
SLASPO 	K § 56 
§ 56 navrhujeme doplniť znením súčasného § 21 OSP. 
Odôvodnenie : 
V praxi sme sa stretli už i s rôznymi názormi na zastupovanie právnických osôb, preto navrhujeme ponechať ustanovenia OSP, ktoré riešia konanie právnických osôb v nezmenej podobe. Táto pripomienka je zásadná vzhľadom na to, že zákon opoznáva len zastúpenie advokátom, všeobecné zastúpenie fyzickou osobou (ktoré je konaním jedného subjektu za druhý) a právnická osoba chrániaca záujmy slabšej strany. V prípade konania právnickej osoby nejde o typické zastúpenie ale priame konanie právnickej osoby pričom práve z tohto dôvodu má zmysel rozlišovať medzi procesnou subjektivitou a konaním právnickej osoby pred súdom (doterajšia spôsobilosť konať pred súdom podľa § 22 OSP). Účelom je vyhnúť sa konfliktom o to, či „zástupca“ právnickej osoby môže konať pred súdom alebo si právnická osoba má zvoliť zástupcu podľa § 83-86 OSP. Rozumieme zámeru posudzovania procesnej subjektivity hmotným právom (vrátane spôsobilosti na právne úkony, avšak z praktických skúseností navrhujeme ponechať presnejšiu úpravu pre právnické osoby. 
 	Z 	
SLASPO 	K § 79 
Navrhujeme nové znenie: 
"§ 79 
Ak intervenient spolu so stranou, na ktorej vystupuje, netvoria nerozlučné spoločenstvo, vyžadujú prostriedky procesného útoku alebo prostriedky procesnej obrany podľa § 140 až 145 uplatnené intervenientom súhlas tejto strany; inak na ne súd neprihliada. Uvedené neplatí, ak nároky, ktoré je intervenient povinný za stranu, na ktorej vystupuje, plniť druhej strane sporu podľa osobitného zákona; v takomto prípade súd prihliadne na prostriedky procesného útoku alebo prostriedky procesnej obrany podľa § 140 až 145 uplatnené intervenientom, aj bez súhlasu strany, na ktorej intervenient vystupuje.". 
Odôvodnenie: 
Zo zákona č. 381/2001 Z. z. nevyplýva, že rozsudok voči škodcovi je záväzný aj pre jeho poisťovateľa, poisťovateľ tak netvorí so škodcom podľa návrhu nerozlučné spoločenstvo a poisťovateľ tak nemôže bez súhlasu škodcu vykonať účinnú procesnú obranu, resp. útok. Vzhľadom na to, že je taký rozsudok podkladom pre plnenie poisťovateľa, považujeme to za vážny nedostatok návrhu, ktorý môže poisťovateľom spôsobiť podstatné ujmy a obmedziť ich práva. Navrhujeme preto § 79 upraviť, pričom k osobitnému zákonu navrhujeme pripojiť odkaz na zák. č. 381/2001 Z. z. o povinnom zmluvnom poistení zodpovednosti za škodu spôsobenú prevádzkou motorového vozidla a o zmene a doplnení niektorých zákonov.  	Z 	
SLASPO 	K § 92 ods. 2 a 93 ods. 2 
Navrhujeme za slovo neodkladne vložiť bodkočiarku a slová "kópia sa vydá bezodplatne, ak o ňu požiadala strana pred skončením úkonov podľa odseku 1". 

 	Z 	
SLASPO 	K § 157 ods.1  
Navrhujeme nové znenie: 
"(1) V záujme hospodárnosti konania súd spojí na spoločné konanie také konania, ktoré sa pred ním začali a skutkovo spolu súvisia alebo sa týkajú tých istých strán.". 
Odôvodnenie: 
Ustanovenie poslednej vety je v rozpore s doterajšou praxou a judikatúrou ÚS SR. Navrhujeme ho vypustiť. 	Z 	
SLASPO 	K § 162 ods.1  
Navrhujeme nové znenie: 
"(1) Ak sa spor nepodarilo vyriešiť zmierom, súd uloží stranám povinnosti potrebné na dosiahnutie účelu konania, najmä v súvislosti s prípravou pojednávania. Zároveň uvedie, ktoré skutkové tvrdenia sú medzi stranami sporné, ktoré skutkové tvrdenia považuje za nesporné, ktoré dôkazy vykoná, a ktoré dôkazy nevykoná a zároveň uvedie dôvody, pre ktoré tieto dôkazy nevykoná. Súd tiež uvedie svoje predbežné právne posúdenie veci. 

Odôvodnenie : Je nevyhnutné poznať úvahy súdu o dôvodoch, pre ktoré nevykoná navrhované dôkazy. Strany by mali mať prípadne možnosť tieto dôvody vyvrátiť podaním alebo uvedením. Navrhujeme zmeniť sloveso „určí“ ktoré indikuje určenie podľa určovacej žaloby na „uvedie“. 
 	O 	
SLASPO 	§ 222 ods. 3 
Navrhujeme slová "tri dni" nahradiť slovami "15 dní". 
Odôvodnenie: 
Navrhujeme upraviť lehotu na plnenie, aktuálne platné 3 dni nie je možné vždy dodržať, najmä v prípade doručenia rozhodnutia odvolacieho súdu pred víkendom alebo voľnými dňami. 	Z 	
SLASPO 	K § 285 
Nie je úplne zrejmé, ako má takéto obmedzenie prispieť k obrane spotrebiteľa. 

ad 1) nie je úplne jednoznačne upravené, čo to je zmena žaloby. § 131 síce hovorí, že je to aj rozšírenie už uplatneného práva, ale nie je jasné, či to zahŕňa napríklad aj opravu chybne, nepresne podanej žaloby atp., keďže, sa z návrhu javí, že odstránenie takejto chyby návrh takisto osobitne neupravuje a de facto je potom zmenou, 

ad 2) ak nie je prípustná zmena, bude navrhovateľ v takom prípade nútený si uplatniť svoje právo v prevyšujúcom rozsahu novou žalobou, čo určite nie je v prospech spotrebiteľa, keďže ho to vystavuje väčšiemu počtu sporov, súdnych poplatkov..., 

ad 3) prípadné ďalšie spory duplikujú vykonávané dokazovanie, trovy, súdne poplatky..., 

ad 4) nemožnosť rozšíriť žalobu nemá vplyv na uplatňovanie nedôvodných nárokov. Napr. prípadné premlčanie je možné namietnuť proti rozšíreniu žaloby rovnako, ako proti novej žalobe. 

Je preto otázne, či dané ustanovenie chráni spotrebiteľa a či posilňuje jeho postavenie. Naopak, máme za to, že zbytočnou reštrikciou komplikuje tak proces uplatnenia práva ako aj obrany proti jeho uplatneniu. 
 	O 	
SLASPO 	K čl. 6 ods. 2 
Navrhujeme nové znenie: 

"(2) Tento zákon ustanovuje prípady, keď špecifická povaha prejednávanej veci vyžaduje zvýšenú procesnú ochranu strany za účelom vyvažovania prirodzene nerovnovážneho postavenia procesných strán. Ustanovenia o zvýšenej procesnej ochrane sa nepoužijú, ak je slabšia strana v konaní zastúpená advokátom.". 

Odôvodnenie : Zmeny v prvej vete navrhujeme za účelom precizovania zmyslu textu. Procesný handicap slabšej strany spočíva najmä v miere jej právnej gramotnosti a to tak hmotnoprávnej ako i procesnoprávnej. V prípade ak je slabšia strana napr. spotrebiteľ zastúpená advokátom, je tento handicap vyrovnaný, nakoľko ide o odborníka, ktorý je povinný postupovať s odbornou starostlivosťou a ktorý disponuje všetkými potrebnými znalosťami z oblasti hmotného i procesného práva, ktorými slabšia strana nedisponuje. 
 	Z 	
SLASPO 	K čl. 11 ods. 1 
Navrhujeme nové znenie: 
"(1) Procesné úkony strán sa posudzujú s prihliadnutím na obsah a skutočnú vôľu strany, ktorá procesný úkon urobila.". 
Odôvodnenie: 
Spresnenie textu. 	O 	
SLASPO 	K § 57 
Navrhujeme nové znenie: 
"§ 57 
Ak strana nemá procesnú subjektivitu v čase začatia konania, súd konanie zastaví. Ak je tento nedostatok do právoplatnosti rozhodnutia súdu o zastavení konania zákonom odstránený, súd rozhodnutie zruší a v konaní pokračuje. 
Odôvodnenie : 
Spresnenie textu v zmysle dôvodovej správy. Upozorňujeme i na to, že vzhľadom na konštrukciu inštitútu vyplývajúcu z úmyslu predkladateľa uvedeného v dôvodovej správe je problematický z toho hľadiska, že dikcia „súd konanie zastaví“ implikuje úkon súdu (rozhodnutie), ustanovenie teda pôsobí ako argumentácia kruhom „do rozhodnutia súdu“ sa má zhojiť nedostatok a súd potom (úkonom) konanie zastaví. Zo zákona tiež nevyplýva či koncom lehoty na zhojenie je právoplatnosť alebo vydanie rozhodnutia preto sme uviedli ako koniec lehoty právoplatnosť uznesenia o zastavení konania. 
 	Z 	
SLASPO 	K § 91 ods. 2 
Navrhujeme nové znenie: 
"(2) Inej osobe než strane alebo jej zástupcovi môže súd povoliť nahliadnuť do spisu a robiť si z neho výpisy a odpisy, ak sú pre to vážne dôvody a práva strany tým nemôžu byť dotknuté. 

Odôvodnenie: spresnenie textu 
 	O 	
SLASPO 	K § 129 ods. 4 
Navrhujeme doplniť cez legislatívny odkaz demonštratívny výpočet osobitných predpisov. Nie je možné sa spoliehať na dôvodovú správu ako záväzný text pre určenie, ktoré osobitné predpisy mal zákonodarca (a nie predkladateľ) na mysli.  	O 	
SLASPO 	§ 139 ods. 2 
Text návrhu sa nezhoduje s dôvodovou správou. Dôvodová správa uvádza ako vhodnejší text „ak by ho nebolo možné uzavrieť podľa predpisov hmotného práva“ pričom text návrhu používadikciu „ ak je v rozpore s právnymi predpismi“. Považujeme za vhodnejší text uvedený v návrhu.  	O 	
SLASPO 	§ 352 ods. 2 
Navrhujem doplniť druhú vetu, ktorá znie: 
"Uvedené neplatí, ak nároky, ktoré je intervenient povinný za stranu, na ktorej vystupuje, plniť druhej strane sporu podľa osobitného zákona; v takomto prípade je intervenient oprávnený podať odvolanie aj bez súhlasu strany, na ktorej intervenient vystupuje." 
Odôvodnenie" viď pripomienky k § 79. 
 	Z 	
SLASPO 	K § 390  
Navrhujeme nové znenie: 
"§ 390 
Žalobu na obnovu konania môže podať intervenient, ak tvoril so, na ktorej vystupoval, tvoril nerozlučné spoločenstvo, alebo ak v konaní išlo o nároky, ktoré je intervenient povinný za stranu, na ktorej vystupoval, plniť druhej strane sporu podľa osobitného zákona." 
Odôvodnenie: viď pripomienka k § 79. 	Z 	
SLASPO 	K čl. 10 ods. 1 
Navrhujeme vypustiť ako redundantný. 
 	O 	
SLASPO 	K § 96 
Navrhujeme doplniť nový odsek: 
"(5) Súd môže uloženú pokutu odpustiť.". 	O 	
SLASPO 	K § 172  
Navrhujeme nové znenie: 
"Po úkonoch podľa odseku 1 súd uvedie, ktoré skutkové tvrdenia sú medzi stranami sporné, ktoré skutkové tvrdenia považuje za nesporné, ktoré dôkazy vykoná a ktoré dôkazy nevykoná a zároveň uvedie dôvody, pre ktoré tieto dôkazy nevykoná. Súd tiež uvedie svoje predbežné právne posúdenie veci.". 
 	O 	
SLASPO 	K § 189 ods. 2  
Navrhujeme nové znenie: 
"(2) Ak nie je možný postup podľa odseku 1, požiada strana súd o predvolanie svedka. Návrh na výsluch svedka musí obsahovať meno, priezvisko, prípadne dátum narodenia svedka, adresu, z ktorej možno svedka predvolať a označenie skutočností, ktoré majú byť výsluchom svedka preukázané. Ak nie je adresa svedka strane známa, súd svedka predvolá z adresy na doručovanie určenej podľa § 100 ods. 1.". 
Odôvodnenie : 
V praxi je bežné, že strany alebo svedkovia poznajú len meno a priezvisko prípadných svedkov. Preto i vzhľadom na to, že predkladateľ akcentuje používanie adries pobytu registrovanými na CEPO v prípade doručovania účastníkov, navrhujeme aby v prípade, že strana nepozná adresu svedka, vykonal zisťovanie tejto adresy súd. Navrhované znenie umožňuje predvolať svedka z registrovanej adresy bez, toho aby súd musel zamietnuť návrh na výsluch svedka (čo motivuje strany uvádzať akékoľvek adresy a tým predlžovať konanie) alebo aby zbytočne zasielal predvolanie na adresu uvedenú stranou (v prípade že strana uvedie adresu len preto, aby jej návrh nebol zamietnutý). 
 	O 	
SLASPO 	§ 207 ods. 1 
Navrhujeme nové znenie: 
"(1) Pre rozsudok je rozhodujúci stav v čase vyhlásenia uznesenia o skončení dokazovania; v prípadoch kedy sa uznesenie o skončení dokazovania nevyhlási, je rozhodujúci stav v čase vyhlásenia rozsudku. 
Odôvodnenie: 
Zákon neurčuje čo je „vydaním rozsudku“, či ide o písomné vyhotovenie rozsudku alebo jeho vyhlásenie. 

 	Z 	
SLASPO 	K § 34 
Navrhujeme nové znenie: 
"Súd aj bez námietky skúma vecnú príslušnosť, kauzálnu príslušnosť a funkčnú príslušnosť na začiatku konania.". 
Odôvodnenie: 
V spojení s § 30 ods. 2, keď príslušnosť súdu sa určuje podľa okolností v čase začatia konania a trvá do jeho skončenia, t. j. nemala by sa v priebehu konania meniť a aj z hľadiska hospodárnosti konania sa javí skúmanie tejto námietky relevantné len na začiatku konania. Navrhované znenie trochu zvádza k výkladu, že ak sa počas konania podmienky zmenia tak súd má na ne reagovať a dôjde k zmene príslušnosti - navrhujeme upraviť znenie tak ako je uvedené v § 35. 	O 	
SLASPO 	K § 60 ods. 2 a 3 

Navrhujeme vypustiť odsek 2 a nové znenie odseku 3: 
"(3) Všetky procesné lehoty, ktoré plynuli právnemu predchodcovi ku dňu zániku právnej subjektivity, začínajú plynúť právnemu nástupcovi podľa odseku 1 doručením uznesenia podľa § 58 alebo § 59 odznova.". 
Odôvodnenie 
Odsek 2 považujeme za zmätočný a redundantný. Je zbytočné riešiť „prerušenie lehôt“, ak zároveň odsek 3 hovorí o tom, že nástupcovi plynú lehoty odznova.  	O 	
SLASPO 	K čl. 4 ods. 2 
Nvrhujeme vypustiť. 

Odôvodnenie: Navrhované znenie nemá oporu v trojdelení moci v kontinentálnom systéme pretože (napriek tomu že podľa dôvodovej správy „nemá byť zamieňané so sudcovskou tvorbou práva“) takto vytvorená ad hoc norma nepožíva mieru demokratickej legitimity zákona založenú na tvorbe práva zákonodarnou mocou volenou adresátmi právnych noriem. Je preto neprípustné aby takéto rozhodnutie v rámci „interpretačnej záväznosti“ podľa čl. 4 ods. 1 návrhu nadobúdalo v rámci postulovanej definície právnej istoty silu záväzného riešenia rovnakých prípadov. Napr. francúzsky Code Civil priamo zakazuje aby súdy rozhodovali veci všeobecne záväzným spôsobom (Code civil čl. 5). Táto požiadavka sa tak nemá týkať len formy výroku rozhodnutia ale i jeho záväznosti (v opačnom prípade nemá zmysel pretože len diktuje formu výroku). Tento článok dopĺňa zásadu denegationis iustitie uvedenú v čl. 4 Code civil a tvorí teda normatívny rámec záväznosti sudcovského rozhodnutia. Rovnako je podľa nás problematické ako jedno z kritérií použiť „stav a poznatky právnej náuky“ nakoľko doktrinálne prístupy aj k základným teoreticko-právnym problémom bývajú diametrálne odlišné. Podľa nášho názoru všetky medzery v predloženom zákone je možné vyriešiť prostredníctvom štandardných (gramatický, logický a systematický výklad) a doplnkových (teleologický a historický výklad) za prípadného použitia analogie legis. 
 	Z 	
SLASPO 	K § 83 
Navrhujeme doplniť nový odsek 4: 
"(4) Zástupcom právnickej osoby môže byť aj jej zamestnanec s právnickým vzdelaním druhého stupňa." 
Odôvodnenie: 
Navrhujeme doplniť ods. 4, aby v prípade ak právnická osoba má zamestnanca s právnickým vzdelaním druhého stupňa, aby tento zamestnanec mohol zastupovať právnickú osobu pred súdom. 	Z 	
SLASPO 	K § 208 ods. 3 
Navrhujeme vypustiť odsek č. 3. 
Odôvodnenie: 
V praxi môže ísť napr. aj o povinnosť nahradiť škodu s poukazom na ustanovenia vyhlášky určovaní všeobecnej hodnoty majetku (492/2004 Z. z.) alebo zákona o náhrade za bolesť a sťaženie spoločenského uplatnenia (437/2004 Z. z.) čo posunie problém odškodnenia len do roviny sporu o výšku škody, keďže z praxe vieme, že napr. pri škode na vozidlách znalci vždy dospejú k rôznym výškam škody. Táto námietka však môže byť relevantná i v iných prípadoch, keď súd len odkáže na vyčíslenie podľa osobitného predpisu, ak toto vyčíslenie umožňuje rôzne výpočty v závislosti od vstupných hodnôt alebo koeficientov, ktoré sú predmetom posúdenia toho kto výšku vyčísľuje.  	O 	
SLASPO 	K § 246 ods. 1  
V odseku 1 navrhujeme doplniť druhú vetu : 
"Ak strana procesne zavinila zastavenie konania, súd prizná náhradu trov konania protistrane. Ak sa však pre správanie žalovaného vzal späť návrh, ktorý bol podaný dôvodne, súd prizná náhradu trov žalobcovi." 
 	Z 	
SLASPO 	K § 267 až 270 
Navrhujeme vypustiť ustanovenia upravujúce rozsudok pre zmeškanie žalobcu. 
Odôvodnenie : 
Rozsudok pre zmeškanie doterajšia úprava spájala len so žalovaným a jednalo sa o významný inštitút zrýchlenia sporov. Vychádza sa z filozofie „bdelým patrí právo“ a keďže žalobca už tým, že podal návrh na začatie konania prejavil záujem o uplatnenie tohto práva, nie je dôvod na to, aby v dôsledku zanedbania procesných úkonov, ktoré mu patria, bolo hmotnoprávne rozhodnuté proti nemu. 
 	Z 	
SLASPO 	K § 292 – 296  
Je potrebné už vopred vyriešiť kompetenčný konflikt medzi NBS (novela zákona č. 747/2004 o dohľade nad finančným trhom, parlamentná tlač 1209 § 35e) a súdmi. Preferujeme, aby abstraktnú kontrolu neprijateľných zmluvných podmienok mali v kompetencii výlučne súdy. 

§ 35e návrhu zákona o dohľade 
(1) Národná banka Slovenska rozhodnutím zakáže dohliadanému subjektu 
a) nekalú obchodnú praktiku,42d) ktorá ešte nebola vykonaná, ale jej vykonanie bezprostredne hrozí, a to aj bez ohľadu na jej príčiny a bez ohľadu na vznik škody alebo spôsobenie iného následku finančným spotrebiteľom, 
b) používať neprijateľnú podmienku v neprospech finančného spotrebiteľa (ďalej len „neprijateľná podmienka“) v zmluve o poskytnutí finančnej služby ani dojednávať zmluvy s finančnými spotrebiteľmi obsahujúce neprijateľnú podmienku.42e) 
 	Z 	
SLASPO 	Všeobecne k návrhu 
Návrh vo viacerých prípadoch pripúšťa rôzne rovnocenné výklady a príliš sa spolieha na to, že bude vykladaný cez dôvodovú správu, ktorá je nezáväzná a súd ňou nie je viazaný, nakoľko nereprezentuje vôľu zákonodarcu ale vôľu predkladateľa. Nie je to právne záväzný text, preto by bolo vhodné v prípadoch keď sa tak deje, upresniť text zákona tak, aby nebolo možné vykladať ho rôznym spôsobom. Jedným zo základných pilierov právnej istoty je i zrozumiteľnosť zákona jeho adresátovi. Vzhľadom na to, že zákon finguje strany, ktoré „majú rozumové schopnosti na úrovni priemerne spôsobilej osoby schopnej vnímať a posúdiť v styku so súdom zmysel a účel konania, ako i jazykové vyjadrenie právnych noriem obsiahnutých v tomto zákone“ bolo by vhodné prispôsobiť takejto osobe i text zákona. V neposlednom rade je jednoznačnosť textu zákona a tým i obsahu samotnej právnej normy jedinečnou šancou ako predchádzať najmä spotrebiteľským sporom.  	O 	
SLASPO 	K čl. 2 ods. 2 
Navrhujeme vypustiť definíciu právnej istoty. 
V prípade neakceptovania návrhu na vypustenie navrhujeme nové znenie: 
"(2) Právna istota je stav, v ktorom každý subjekt práva môže legitímne očakávať a predvídať výsledok aplikácie právnych noriem týkajúcich sa jeho sporu a tým i výsledok jeho sporu.": 

Odôvodnenie : V prvom rade je potrebné uviesť, že v teórii práva neexistuje doktrinálna zhoda o tom, čo je právna istota. Preto považujeme za kontraproduktívne, ak základné zásady sporového procesu vnucujú istý pohľad na tento pojem, naviac tak, že de iure zaväzujú sudcu interpretovať právo v rovnakom spore v tom istom význame ako bol judikovaný „najvyššou súdnou autoritou“. Navrhnutá definícia robí súdy v rovnakých prípadoch bezvýnimočne interpretačne viazanými rozsudkom súdu vyššieho stupňa a tým i možnými osobnými hodnotovými a politickými úsudkami sudcov „najvyšších súdnych inštancií“. Odsek 3 toho istého článku umožňuje určitú formu „distinguishingu“ (čo je v kontinentálnom práve vzhľadom na výlučne faktickú viazanosť rozhodnutiami vyšších inštancií cudzí prvok), avšak máme za to, že sudca nemá byť právne, ani interpretačne viazaný názorom vyššej inštancie v inom prípade, ako keď sa rozhoduje o opravnom prostriedku proti jeho rozhodnutiu. Ďalej, z textu nie je jasné, kto je „najvyššou súdnou inštanciou“ – či ide o NSSR alebo „Veľký senát“, či do toho zaraďujeme i ESD, ESĽP a ÚS SR. Bolo by vhodné aby sa takýto pojem nepoužíval alebo definoval. 
 	Z 	
SLASPO 	K čl. 4 ods. 1 
Navrhujeme nové znenie: 
"(1) Ak sa právna vec nedá prejednať a rozhodnúť na základe výslovného ustanovenia tohto zákona, posúdi sa vec podľa toho ustanovenia tohto zákona, ktoré upravuje právnu vec čo do obsahu a účelu najbližšiu posudzovanej veci.". 

Odôvodnenie: Zavedenie analogie iuris i v prípade ak analogia legis v procese je diskutabilná z ústavnoprávneho pohľadu (legálna licencia čl. 2 ods. 3 by bola porušená, nakoľko takýto postup vyprázdňuje povinnosť konať secundum et intra legem a zavádza konanie štátneho orgánu per analogiam), považujeme za riziko z hľadiska rozširovania voľného uváženia súdov. Chápeme však, že existencia medzier v zákone (nie však v práve) vyžaduje pre prípady nepredvídané zákonom voľnejšiu úvahu sudcu v zmysle zásady denegationis iustitie. I riešenie pre uplatnenie tejto zásady však musí mať zákonné obmedzenia a preto navrhujeme ponechanie výlučne analogie legis s tým, že takéto rozhodnutie má mať i čo do interpretačnej záväznosti silu len inter partes. Analogia legis je postačujúca i preto, že i v zásade „najvzdialenejšie ustanovenie“ CSP bude čo do obsahu a účelu posudzovanej veci bližšie, než akékoľvek ustanovenie iného všeobecne záväzného právneho predpisu procesného charakteru a účel vyplniť medzery v zákone bude dosiahnutý i proporcionálne menším rozšírením sudcovského voľného uváženia. 
 	Z 	
SLASPO 	K 102 ods.1  
Navrhujem nové znenie" 
"(1) Ak má strana zástupcu s plnomocenstvom pre celé konanie, doručuje sa písomnosť len tomuto zástupcovi. Písomnosť sa doručuje aj strane, ak strana má osobne v konaní niečo vykonať, alebo ak o tom súd rozhodne s ohľadom na povahu veci. Procesné poučenia vydané súdom sa doručujú iba zástupcovi.". 
Odôvodnenie: 
Navrhujeme z poslednej vety vypustiť výzvu na zaplatenie súdneho poplatku – súdny poplatok zrejme platí strana sporu a nie jej zástupca – máme teda za to, že ide o niečo čo má osobne vykonať v spore strana a nie jej zástupca. Preto sa javí nesprávnym to, že by uvedená výzva mala byť doručovaná iba zástupcovi.  	O 	
SLASPO 	K § 201 
Navrhujeme vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Možnosť posudzovať súkromný znalecký posudok ako posudok znalca ustanoveného súdom povedie k procesnej obrane súkromným znaleckým posudkom druhej strany a jeho následnému vyvracaniu ďalším posudkom žalobcu alebo súdom nariadeným znaleckým dokazovaním. To povedie jednak k prieťahom v konaní (vypracovanie posudku žalovaného) a jednak k navyšovaniu trov konania. 
 	Z 	
SLASPO 	K § 414 
Navrhujeme nové znenie: 
"§ 414. 
Dovolanie môže podať intervenient, ak spolu so stranou, na ktorej vystupoval, tvoril nerozlučné spoločenstvo, alebo ak v konaní išlo o nároky, ktoré je intervenient povinný za stranu, na ktorej vystupoval, plniť druhej strane sporu podľa osobitného zákona." 
Odôvodnenie" viď pripomienky k § 79. 
 	Z 	
SLASPO 	K čl. 2 ods. 1 
Navrhujem vypustiť slová „spravodlivá a“. 

Odôvodnenie : 
Súdne rozhodovanie by malo byť oprostené od akýchkoľvek mimotextových axiologických úvah osoby sudcu. Spravodlivosť ako diskurzívny pojem (t.j. pojem, ktorého designát nie je jednoznačne ustálený) umožňuje sudcovi na najabstraktnejšej úrovni argumentácie v spojení s navrhovaným čl. 3 ods. 2 a čl. 4 návrhu rozhodovať hodnotovo prakticky neobmedzene, pokiaľ sa neodchýli od judikatúry súdov tam uvedených. Podľa nášho názoru je tiež dostatočný pojem „účinná ochrana“ nakoľko v sebe implicitne obsahuje i spravodlivostný prvok. 
 	O 	
SLASPO 	K čl. 3 ods. 2 
Navrhujeme vypustiť druhú vetu 
Odôvodnenie : Čl. 3 ods. 2 je pokiaľ ide o druhú vetu zmätočný. Referuje pokiaľ ide o účel a zmysel zákona k odseku 1, ktorý je interpretačným pravidlom. Takto zistený účel zákona je však závislý nielen na texte zákona ale na judikatúre orgánov, ktoré o účele a zmysle takéhoto zákona ani nemajú vedomosť (ESD, ESĽP) preto sa účel a zmysel zákona môže meniť; t.j. nebude ho možné postulovať kontrafaktuálne ale len aktuálne čo je logicky absurdné (význam textu môže byť vo vzťahu k legitímnemu účelu textu posudzovaný len kontrafaktuálne; zákonodarca prejavuje svoju vôľu textom zákona v určitom období a nemôže a nedokáže predikovať, aký zmysel a účel mu bude povinný (aktuálne) pripisovať sudca v dôsledku čl. 3 ods. 1) ). Rozhodnutiami týchto orgánov potom môže dôjsť k tomu, že sa text zákona dostane do výslovného rozporu s tým ako ho má sudca interpretovať; sudca súc viazaný zákonom nemôže rozhodnúť contra legem ale nedokáže nájsť ani riešenie secundum et intra legem čo v prípade akokoľvek judikovaného sporu poruší základné princípy zákona. Zároveň to sťažuje až znemožňuje dosiahnutie stavu ustálenej judikatúry nakoľko „dnešný“ účel a zmysel zákona nemusí zodpovedať účelu a zmyslu zistenému interpretačným pravidlom uvedeným v ods. 1 „včera“. 
 	Z 	
SLASPO 	K čl. 5 
Navrhujeme nové znenie: 
"Čl. 5 
Zjavné zneužitie práva nepožíva právnu ochranu. Súd môže odmietnuť žaloby a iné procesné úkony, ktoré celkom zjavne slúžia na zneužitie práva alebo na svojvoľné a bezúspešné uplatňovanie alebo bránenie práva alebo vedú k nedôvodným prieťahom v konaní.". 
Odôvodnenie: 
Sankciou zneužitia práva je už samotné zamietnutie žaloby titulom šikanózneho výkonu práva alebo na svojvoľné a bezúspešné uplatňovanie práva. Umožniť súdu ukladať sankcie za takýto výkon práva nesie v sebe najmä reputačné riziko súdov a s ním spojenú nízku dôveru v súdny systém ako celok. V neposlednom rade sankcionovanie takýchto žalôb môže byť zneužívané i zo strany súdov. 
 	Z 	
SLASPO 	K § 85 ods. 1 
Navrhujeme nové znenie: 
"(1) Strana musí byť zastúpená advokátom v sporoch vyvolaných alebo súvisiacich s konkurzom a reštrukturalizáciou, v sporoch z ochrany hospodárskej súťaže, v sporoch z porušenia alebo ohrozenia práva na obchodné tajomstvo, v konaní s cudzím prvkom, v sporoch súvisiacich s ochranou práva duševného vlastníctva a v sporoch vyvolaných alebo súvisiacich s konaním podľa Exekučného poriadku. To neplatí ak zástupca strany má vysokoškolské právnické vzdelanie druhého stupňa. 
Odôvodnenie: 
 	Z 	
SLASPO 	K § 172 ods. 5 
Navrhujeme slová "trovy konania" nahradiť slovami "trovy odročeného pojednávania". 

 	O 	

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	
Z – zásadná