Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov 

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	512  / 128 	
Počet vyhodnotených pripomienok	512 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	249  / 52 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	121  / 32 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	142  / 44 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
2 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	 	x 	
3 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	5 (5o,0z) 	 	 	 	
4 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	31 (31o,0z) 	 	 	 	
5 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
6 .	Republiková únia zamestnávateľov 	 	 	 	x 	
7 .	Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny 	 	 	 	x 	
8 .	Centrum pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže 	 	 	 	x 	
9 .	Národný bezpečnostný úrad 	21 (11o,10z) 	 	 	 	
10 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
11 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
12 .	Národná banka Slovenska 	14 (5o,9z) 	 	 	 	
13 .	Legislatívna rada vlády Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
14 .	Európske spotrebiteľské centrum 	 	 	 	x 	
15 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	30 (21o,9z) 	 	 	 	
16 .	Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky 	26 (22o,4z) 	 	 	 	
17 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	40 (19o,21z) 	 	 	 	
18 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
19 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
20 .	Štátny dopravný úrad 	 	 	 	x 	
21 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	10 (10o,0z) 	 	 	 	
22 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	15 (15o,0z) 	 	 	 	
23 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	4 (4o,0z) 	 	 	 	
24 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
25 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
26 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
27 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
28 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
29 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	15 (15o,0z) 	 	 	 	
30 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	10 (8o,2z) 	 	 	 	
31 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	x 	 	
32 .	Podpredseda vlády SR pre ľudské práva a národnostné menšiny 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
33 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
34 .	Konferencia biskupov Slovenska 	 	 	 	x 	
35 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	26 (11o,15z) 	 	 	 	
36 .	Odbor verejného obstarávania 	 	 	 	x 	
37 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	38 (33o,5z) 	 	 	 	
38 .	Odbor právnych služieb a odvolacích konaní 	 	 	 	x 	
39 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	 	 	x 	 	
40 .	Úrad splnomocnenca vlády SR pre územnú samosprávu, integrovaný manažment povodí a krajiny 	 	 	 	x 	
41 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	9 (9o,0z) 	 	 	 	
42 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
43 .	Verejnosť 	53 (53o,0z) 	 	 	 	
44 .	Slovenská informačná služba 	58 (48o,10z) 	 	 	 	
45 .	Slovenská banková asociácia 	14 (6o,8z) 	 	 	 	
46 .	Národná rada občanov so zdravotným postihnutím v SR  	4 (2o,2z) 	 	 	 	
47 .	Slovenská asociácia poisťovní 	50 (45o,5z) 	 	 	 	
48 .	Asociácia organizácií splátkového predaja SR 	25 (5o,20z) 	 	 	 	
49 .	Úrad pre reguláciu sieťových odvetví 	 	 	x 	 	
50 .	Sociálna poisťovňa 	4 (4o,0z) 	 	 	 	
51 .	Asociácia leasingových spoločností SR 	5 (0o,5z) 	 	 	 	
	SPOLU	512 (384o,128z) 	0 (0o,0z) 	10 	15 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
ÚPV SR 	čl. I, bod 3 (§ 2 ods. 1) 
K navrhovanému písm. e) odporúčame uviesť odkaz na osobitný predpis - § 2 písm. b) zákona č. 293/2007 Z. z. o uznávaní odborných kvalifikácií.  	O 	A 	Upravené. 	
ÚPV SR 	čl. I, bod 63 (§ 49a ods. 1 písm. d) a e) 
Navrhované skutkové podstaty priestupkov písm. d) a e) v oblasti správneho práva procesného platný právny poriadok nepozná. Podľa nášho názoru by slušnosť v úradnom styku ani súčinnosť s účastníkmi resp. s tretími osobami principiálne nemala byť vynucovaná pod hrozbou spáchania priestupku, navyše s možnou pokutou až do 3000 resp. 5000 eur. Uvedené horné hranice sú zjavne neprimerané aj v porovnaní s poriadkovými opatreniami podľa Správneho poriadku (§ 45 - max. 165 eur) alebo podľa Občianskeho súdneho poriadku (§ 53 - max. 820 eur).  	O 	A 	Písmeno d) a e) vypustené. 

Pokuty v zákone v platnom znení ustanovuje § 49 ods. 5 vo výške 100 000 Sk. 
Výška pokút bola upravená na pôvodnú sumu po prepočte 100 000 Sk na euro a zaokrúhlení na celé euro – 3319 eur. 

Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
ÚPV SR 	čl. I, bod 14 (§ 6a ods. 6) 
Odporúčame použiť vhodnejšiu formuláciu: "Na právny vzťah založený zmluvou podľa odseku 4 sa vzťahuje Občiansky zákonník (odkaz na § 724 až 732) a ak ide o obchodný vzťah Obchodný zákonník (odkaz na § 566 až 576)".  	O 	A 	Ustanovenie § 6a ods. 6 bolo z návrhu vypustené. 	
ÚPV SR 	čl. I, bod 10 (§ 4 ods. 5) 
V druhej vete odporúčame použiť formuláciu: "Dotknutou osobou môže byť aj nežijúca osoba". 	O 	A 	Druhá veta v § 4 ods. 5 návrhu bola vypustená. 	
ÚPV SR 	čl. I, bod 62 (§ 49 a 49a) 
Upozorňujeme na výrazný nárast počtu skutkových podstát správnych deliktov a priestupkov (spolu až 91 skutkových podstát) v porovnaní s doterajšou právnou úpravou (spolu 20 skutkových podstát). Predkladateľ v dôvodovej správe uvádza, že dôvodom komplexného prebudovania a konkretizácie skutkových podstát je zachovanie právnej istoty prevádzkovateľov a sprostredkovateľov. Podľa nášho názoru však môže prílišne kazuistická úprava deliktuálnej a priestupkovej zodpovednosti spôsobiť práve opačný následok.  	O 	N 	Počet skutkových podstát správnych deliktov je aj v zákone v teraz platnom znení v rovnakom počte, len skutkové podstaty nie sú výslovne vymenované. Napríklad podľa ustanovenia § 49 ods. 1 písm. a) a b) zákona v platnom znení platí: „Úrad môže uložiť pokutu od 50 000 Sk do 10 000 000 Sk prevádzkovateľovi alebo sprostredkovateľovi, ktorý 
a) nesplnil alebo porušil niektorú z povinností alebo niektoré povinnosti ustanovené v § 5, 6, 7, 10, alebo pri plnení niektorej z povinností alebo niektorých povinností ustanovených v § 5, 6, 7, 10 obchádzal ustanovenia tohto zákona, alebo spracúva alebo spracúval osobné údaje v rozpore s § 5, 6, 7, 10, 
b) nesplnil alebo porušil niektorú z povinností alebo niektoré povinnosti ustanovené v § 8, 9, alebo spracúva alebo spracúval osobitné kategórie osobných údajov v rozpore s § 8, 9, alebo 

Tieto dve písmená ustanovenia § 49 ods. 1 pokrývajú sankcie za porušenie 6 kľúčových ustanovení zákona - § 5 až § 10. 
Správne delikty za porušenie týchto 6 paragrafov boli rozpísané do 45 skutkových podstát. 

Predkladateľ je toho názoru, že „mechanické“ zrátanie skutkových podstát bez ich odbornej analýzy nevyhnutne vedie k nesprávnym a zavádzajúcim verejne prezentovaným záverom. 

Navyše, preukázateľne niekoľko správnych deliktov, za ktoré bolo možné doteraz uložiť sankciu do 10 000 000 Sk, bolo presunutých medzi sankcie, za ktoré teraz možno uložiť oveľa nižšiu sankciu. Túto skutočnosť však zjavne nik neskúmal a ani na ňu žiadny z pripomienkujúcich subjektov nepoukázal. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
GP SR 	29. K bodu 63 
V odseku 1 vypustiť písm. d) a e) a zvážiť hornú hranicu pokuty (§ 49a ods. 2). 	O 	A 	Upravené. 	
GP SR 	27. K bodu 60 
§ 44a ods. 10 a 11 vypustiť vzhľadom na § 51, podľa ktorého sa na konanie podľa tohto zákona vzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní. 	O 	A 	Ustanovenia boli z návrhu vypustené (avšak z iného dôvodu). 

Pozn./ Predkladateľ sa nestotožňuje s názorom pripomienkujúceho subjektu. Ustanovenie § 44a sa vzťahuje na konanie vo veciach upravených týmto zákonom, na ktoré sa nevzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní. 
 	
GP SR 	26. K bodu 59 
V § 44 ods. 10 vypustiť vnútorný odkaz „tohto paragrafu“. 	O 	A 	Bod 59 bol z návrhu vypustený. 	
GP SR 	25. K bodu 59 
Povinnosti uložené v § 44 ods. 5 až 10 úzko súvisia s IB, pričom vzhľadom na rôzne podmienky IB nebude možné v praxi vyžadovať dodržiavanie týchto ustanovení od každého prevádzkovateľa. 	O 	A 	Bod 59 bol z návrhu vypustený. 
Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
GP SR 	23. K bodu 55 
Z uvádzacej vety vypustiť text: „vrátane poznámky pod čiarou“. 	O 	A 	Bod 55 bol z návrhu vypustený. 
Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
GP SR 	22. K bodu 52 
Z uvádzacej vety vypustiť slovo „novým“. 	O 	A 	Upravené.  	
GP SR 	21. K bodu 49 
Uvádzaciu vetu upraviť nasledovne: „V § 23a sa dopĺňa odsekom 4, ktorý znie:“. 	O 	A 	Upravené.  	
GP SR 	19. K bodu 47 
V § 23 ods. 2 ide zrejme o alternatívny výpočet možností prenosu osobných údajov do tretej krajiny; písm. f) je potrebné na konci doplniť spojku „alebo“. 	O 	A 	V ustanovení sa jedná o alternatívy, pričom musí byť splnená iba jedna z nich. 	
GP SR 	30. K bodu 69 
Z uvádzacej vety vypustiť slovo „novými“. 

Z § 51 ods. 4 a 5 vypustiť zverejnenie informácií, ktoré môžu byť potenciálnym rizikom pre dotknutých prevádzkovateľov. 
 	O 	A 	Bod 69 bol z návrhu vypustený. 	
GP SR 	17. K bodu 39 
Vzhľadom na rozsah navrhovaných zmien uviesť nové znenie ustanovenia. 	O 	A 	Upravené. 	
GP SR 	16. K bodu 32 
V § 17 ods. 1 nahradiť slová „v deň“ vhodnejším výrazom. 

V § 17 ods. 3 písm. e) slovo „prestala“ nahradiť slovom „prestane“. 

V § 17 ods. 6 upraviť postup prevádzkovateľa tak, aby sa neporušila povinnosť likvidácie osobných údajov; oprávnená osoba je tiež dotknutá osoba. 	O 	A 	Upravené. 

Spresnené. 

Spresnené. 
Register je samostatný IS, má charakter evidenčnej pomôcky, nie je verejne prístupný a je určený pre vnútornú potrebu prevádzkovateľov a pre dozor; tým nie sú dotknuté spracúvané osobné údaje v osobnom spise oprávnenej osoby. Je nevyhnutný najmä u prevádzkovateľov, u ktorých osobné údaje spracúva viac oprávnených osôb, u ktorých dochádza k častej obmene oprávnených osôb alebo k ich presunu na iné pracovné pozície. 
Títo prevádzkovatelia sú povinní poveriť spracúvaním osobných údajov zodpovednú osobu. Zodpovedná osoba podľa teraz platného znenia zákona o ochrane osobných údajov (§ 19 ods. 7 písm. d) zákona) zabezpečuje poučenie oprávnených osôb podľa § 17. 

Návrh bol v tomto bode upravený v zmysle pripomienok pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 
 	
GP SR 	24. K bodu 57 
Uvádzaciu vetu upraviť podľa bodu 30 Prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. 

§ 39 ods. 6 doplniť v tom zmysle, že protokol o kontrole by mal byť sprístupnený aspoň dotknutým osobám. 
 	O 	A 	Upravené. 

Ustanovenie bolo z návrhu vypustené. 
 	
GP SR 	11. K bodu 17 
Úvodnú vetu upraviť nasledovne: „V § 7 ods. 3 prvá veta znie:“. 	O 	A 	Ustanovenie bolo upravené a spresnené aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov. 	
GP SR 	9. K bodu 14 
Náležitosti zmeny medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom vymedziť taxatívne (§ 6a ods. 5) a v odseku 3 upresniť spôsobilosť osoby na poverenie spracúvaním osobných údajov. 

Odsek 6 formulačne upraviť. 
 	O 	A 	Ustanovenie bolo upravené a spresnené aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 

Ustanovenie § 6a ods. 6 bolo z návrhu vypustené. 
 	
GP SR 	5. K bodu 8 
V § 4 ods. 1 písm. p) a v ďalšom texte slová „tretí štát“ nahradiť v legislatívnej praxi zaužívaným pojmom „tretia krajina“. 	O 	A 	Upravené. 	
GP SR 	4. K bodu 4 
V § 3 ods. 1 v definícii osobných údajov nahradiť pojem „ľubovoľné“ iným vhodnejším pojmom, príp. vypustiť. 	O 	A 	Upravené. 	
GP SR 	3. K bodu 3 
V § 2 ods. 1 písm. e) upresniť pojem „regulované povolania“ odkazom na príslušné zákony. 

V § 2 ods. 1 vypustiť slová „§ 11 a 12“, ktoré upravujú pravdivosť osobných údajov a správnosť a aktuálnosť osobných údajov; tieto ustanovenia by mali byť použité i na spracúvanie osobných údajov na vnútroštátnej úrovni, potrebných na zabezpečenie verejného záujmu na základe zákona. 
 	O 	A 	Vložená poznámka pod čiarou. 

Upravené. 
 	
GP SR 	18. K bodu 42 
Uvádzaciu vetu upraviť podľa bodu 30 Prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. 	O 	A 	Upravené. 	
GP SR 	12. K bodu 23 
V § 7 ods. 11 upraviť oprávnenie prevádzkovateľa – zamestnávateľa dotknutej osoby. Skutočnosť, že prevádzkovateľ je zamestnávateľom dotknutej osoby nemôže znížiť ochranu zamestnanca pred uverejnením údajov uvedených v tomto ustanovení. 	O 	A 	Ustanovenie bolo z návrhu vypustené. 	
GP SR 	1. K názvu zákona 
Názov upraviť podľa bodu 24 Prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. 	O 	A 	Upravené. 	
GP SR 	6. K bodu 10 
V § 4 ods. 5 v druhej vete slovo „je“ nahradiť slovami „môže byť“. 

Vzhľadom na rozsah zmien navrhovaných v § 4 uviesť nové úplné znenie § 4. 
 	O 	ČA 	
Druhá veta bola z návrhu vypustená. 

Ustanovenie § 4 vymedzuje 25 pojmov. Predmetom zmeny v návrhu je ani nie polovica z nich. Predkladateľ je toho názoru, že by to bolo v rozpore s Legislatívnymi pravidlami vlády SR. 
 	
GP SR 	8. K bodu 12 
V § 5 vypustiť odsek 7; definíciu oprávnenej osoby obsahuje už § 4 ods. 4 a v ods. 8 upresniť požiadavky na „spoľahlivosť“ osoby. 

V § 5 ods. 4 písm. e) vypustiť text v zátvorke. 

V § 5 ods. 9 vypustiť druhú vetu; pri riadnom dodržiavaní ustanovení zákona o ochrane osobných údajov, by sa úrad nemal dozvedieť o osobách, ktoré prestali byť oprávnenými, pretože pri ich odvolaní musia byť údaje anonymizované (zlikvidované). 
 	O 	ČA 	Spresnené. 

Upravené. 

Prevádzkovateľ vyberie fyzickú osobu, poučí ju, napr. štátneho zamestnanca v súvislosti s plnením pracovných povinností. Všetky písomnosti týkajúce sa štátnozamestnaneckého pomeru štátneho zamestnanca sa zakladajú do jeho osobného spisu. Osobný spis štátneho zamestnanca, ktorý vedie osobný úrad, obsahuje osobné údaje štátneho zamestnanca, ktoré sú nevyhnutné na realizáciu práv a povinností vyplývajúcich zo štátnozamestnaneckého pomeru. Po skončení štátnozamestnaneckého pomeru služobný úrad uchováva osobný spis štátneho zamestnanca 50 rokov (§ 73 zák. č. 400/2009 Z. z.). 
Podľa § 17 ods. 4 návrhu sa navrhuje, aby sa poučenie oprávnenej osoby uchovávalo v jej osobnom spise. 
Predkladateľovi nie je jasná poznámka pripomienkujúceho subjektu, prečo by sa úrad nemal dozvedieť o osobách, ktoré prestali byť oprávnenými a ani poznámka o tom, prečo by mali byť údaje (zrejme sa myslí údaje oprávnenej osoby) anonymizované, resp. zlikvidované. Poučenie založené do osobného spisu je jeho súčasťou. 
Navyše skutočnosť, že osoba bola oprávnenou osobou a že dochádzala do styku s osobnými údajmi možno spravidla zistiť aj neskôr z jej pracovného zaradenia (prokurátor, lekár, učiteľ). 
Zákon ukladá oprávneným osobám povinnosť mlčanlivosti podľa § 18 ods. 2 zákona a podľa § 18 ods. 4 táto povinnosť trvá aj po zániku funkcie oprávnenej osoby alebo po ukončení jej... napr. štátnozamestnaneckého pomeru...“. 
Úrad má povinnosť prešetrovať porušenie povinnosti mlčanlivosti podľa § 18 ods. 4 zákona. Na takéto šetrenie by mal byť vybavený vyšetrovacími právomocami. 
Mal by mať možnosť zisťovať informácie od fyzických osôb, 
- či sa šetrená osoba dopustila porušenia povinnosti mlčanlivosti, napr. vyzradením osobných údajov pri komunikácii s nimi, 
- či šetrená osoba im úmyselne vyzradila osobné údaje s cieľom získať pre seba prospech a ak áno, či tým nemohlo dôjsť k naplneniu niektorej skutkovej podstaty trestného činu, 
- či šetrená osoba nevyzradila osobné údaje s cieľom poškodiť konkrétneho prevádzkovateľa (prípady, keď zamestnanec pri odchode z firmy nelegálne stiahne na USB kľúč databázu s osobnými údajmi klientov firmy a po uplynutí istého času, aby podozrenie na svoju osobu rozptýlil, ich zverejní, ponúkne ich zamestnancovi iného konkurenčného subjektu a pod. 
Dozorné orgány majú podľa právne záväzných aktov EÚ povinnosť prispievať k odhaľovaniu trestnej činnosti v oblasti ochrany osobných údajov. Bez týchto vyšetrovacích právomocí úrad túto povinnosť nevie plniť a k takémuto odhaľovaniu nemá prístup. 
 	
GP SR 	14. K bodu 28 
V § 10a vypustiť odsek 2, v navrhovanom znení je veľmi všeobecný a ťažko aplikovateľný. 

V § 10d a 10e vypustiť nadpisy. 

V § 10a ods. 10 text „aby sa preukázala dokladom totožnosti alebo aby poverením alebo iným dokladom preukázala“ nahradiť textom „aby sa preukázala dokladom totožnosti a aby poverením alebo iným dokladom preukázala“; samotný doklad totožnosti nie je zárukou oprávnenia žiadať osobné údaje. 

V § 10c ods. 2 špecifikovať pojmy „dobrá viditeľnosť a čitateľnosť voľným okom“. 
 	O 	ČA 	Časť vety za poslednou čiarkou v odseku 2 vypustená. 
Návrh bol v tomto bode upravený v zmysle pripomienok aj ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy a obsahu právne záväzných aktov EÚ. 
§ 10 ods. 2 a 3 návrhu preberá Čl. 10 Smernice 95/46/ES. Konkrétne odsek 2 precizuje obsah záverečného odseku čl. 10 písm. c) smernice na základe požiadavky EK 

Podľa bodu 38 Memoranda k Smernici 95/46/ES: 
„korektné spracovanie údajov predpokladá, že dotknuté osoby sú informované o prebiehajúcom spracúvaní a majú nárok, pokiaľ sú údaje získavané od nich, na presné a úplné informácie o okolnostiach tohto zhromažďovania.“. 

Vypustením odsekov by nedošlo k úplnému prebratiu predmetného článku. 

Ustanovenia §10d a 10e boli z návrhu vypustené. 

Upravené 

Spresnené. 
 	
GP SR 	28. K bodu 62 
Pri novej formulácii skutkových podstát správnych deliktov sa navrhuje postihovať prevádzkovateľa alebo sprostredkovateľa aj za porušenie povinností, ktoré zákon týmto subjektom výslovne neukladá a ktoré nie sú v zákone definované (napr. postupovať „korektne“, zabezpečiť „diskrétnosť“) s pokutou až do 100 000 eur. Takýto postup nepovažujeme za opodstatnený a § 49 ods. 4 písm. a) a f) navrhujeme vypustiť. Súčasne navrhujeme zvážiť výrazný nárast počtu skutkových podstát správnych deliktov a priestupkov. 	O 	ČA 	Termín „korektne“ bol vypustený. 

Počet skutkových podstát správnych deliktov je aj v zákone v teraz platnom znení v rovnakom počte, len skutkové podstaty nie sú expressis verbis vymenované. Napríklad podľa ustanovenia § 49 ods. 1 písm. a) a b) zákona v platnom znení platí: „Úrad môže uložiť pokutu od 50 000 Sk do 10 000 000 Sk prevádzkovateľovi alebo sprostredkovateľovi, ktorý 
a) nesplnil alebo porušil niektorú z povinností alebo niektoré povinnosti ustanovené v § 5, 6, 7, 10, alebo pri plnení niektorej z povinností alebo niektorých povinností ustanovených v § 5, 6, 7, 10 obchádzal ustanovenia tohto zákona, alebo spracúva alebo spracúval osobné údaje v rozpore s § 5, 6, 7, 10, 
b) nesplnil alebo porušil niektorú z povinností alebo niektoré povinnosti ustanovené v § 8, 9, alebo spracúva alebo spracúval osobitné kategórie osobných údajov v rozpore s § 8, 9, alebo 

Tieto dve písmená ustanovenia § 49 ods. 1 pokrývajú sankcie za porušenie 6 kľúčových ustanovení zákona - § 5 až § 10. 
Správne delikty za porušenie týchto 6 paragrafov boli rozpísané do 45 skutkových podstát. 

Predkladateľ je toho názoru, že „mechanické“ zrátanie skutkových podstát bez ich odbornej analýzy nevyhnutne vedie k nesprávnym a zavádzajúcim verejne prezentovaným záverom. 

Navyše, preukázateľne niekoľko správnych deliktov, za ktoré bolo možné doteraz uložiť sankciu do 10 000 000 Sk, bolo presunutých medzi sankcie, za ktoré teraz možno uložiť oveľa nižšiu sankciu. Túto skutočnosť však zjavne nik neskúmal a ani na ňu žiadny z pripomienkujúcich subjektov nepoukázal. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
GP SR 	13. K bodu 27 
Predmetným ustanovením je dotknutý § 10 ods. 9 (nie ods. 8). 	O 	N 	Zo znenia pripomienky predkladateľovi nie je jasné, čo sa namieta. Nie je uvedené odôvodnenie.  	
GP SR 	15. K bodu 30 
V § 13 ods. 4 písm. b) lehotu „štvrť roka“ nahradiť termínom „90 dní“. 	O 	N 	Podľa § 2 ods. 18 zákona č. 395/2002 Z. z. platí: „Lehota uloženia je počet rokov, počas ktorých pôvodca registratúry potrebuje registratúrny záznam na svoju činnosť.“. 
Gestor zákona č. 395/2002 Z. z. Ministerstvo vnútra SR nenamietalo vecný obsah ustanovení § 13 ods. 1, 3 a 4 návrhu a nepožadovalo takúto zmenu. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
GP SR 	20. K bodom 47 až 49 
Vzhľadom na špecifickú činnosť orgánov činných v trestnom konaní pri vybavovaní agendy právneho styku s cudzinou považujeme za potrebné udeliť pre orgány činné v trestnom konaní výnimku z postupu podľa § 47 až 49. 	O 	N 	Problematiku cezhraničného prenosu údajov orgánov činných v trestnom konaní upravujú osobitné zákony, ktorými bolo napr. implementované rámcové rozhodnutie Rady 2008/977/SVV. Ustanovenie je všeobecnou úpravou cezhraničného prenosu osobných údajov, ktoré pokrýva všetky všeobecne známe modality prenosu údajov rôznymi subjektmi súkromného a verejného práva (§23, ods. 4. písm. d). 	
GP SR 	Všeobecne 
Vzhľadom na rozsah predmetnej novely a v súlade s bodom 24 Prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky odporúčame vypracovať návrh nového zákona. 	O 	N 	„Zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov bol počas osemročnej doby účinnosti novelizovaný zákonom č. 602/2003 Z. z. (nepriama novela), zákonom č. 576/2004 Z. z. (nepriama novela), zákonom č. 90/2005 Z. z. a zákonom č. 583/2008 Z. z. (nepriama novela). Už tieto skutočnosti naznačujú, že zákon bol priamo novelizovaný len raz a to novelou v roku 2005, ktorá priniesla zmeny a doplnenia viacerých ustanovení. Zostávajúce tri nepriame novely priniesli zmeny a doplnenia dohromady len troch odsekov zákona.“. 
- zákon č. 428/2002 Z. z. bol len raz širšie novelizovaný, 
- zákon č. 428/2002 Z. z. bol doteraz novelizovaný len 4 krát, 
- zákon nebol v posledných piatich rokoch novelizovaný. 

Predkladateľ považuje odôvodnenie s odkazom na rozsah novely za účelové. 

Česká republika novelizovala svoj zákon č. 101/2000 Zb. o ochrane osobných údajov za desať rokov 21 krát. 

Viackrát novelizovali svoje zákony aj ďalšie členské štáty. Pre EK by bolo zrejme veľkým prekvapením zrušenie zákona, nakoľko ho považuje za dobrý, čo výslovne uviedla vo svojom stanovisku (citované vo všeobecnej časti dôvodovej správy) a potvrdila, že niektoré nepresnosti, ktoré obsahuje, možno veľmi účelne odstrániť novelou. Pri rokovaniach bolo poukázané na iné členské štáty, ktoré nerušia svoje zákony o ochrane osobných údajov po ich posúdení EK, ale ich novelizujú a spresňujú. 
EK vychádza zo skutočnosti, že Smernica 95/46/ES je z roku 1995 a počas rokov jej účinnosti sa veľmi rýchlo menilo prostredie a podmienky, v ktorých sú osobné údaje spracúvané. Ich spracúvanie je potrebné prispôsobovať tomuto trendu a postupnými krokmi hľadať optimálne riešenia pri aplikácii smernice. 

Vzhľadom na vyššie uvedené dôvody predkladateľ nie je toho názoru, že ide o rozsiahlu novelu - počet novelizačných bodov (71), nehľadiac na skutočnosť, že minimálne 10 bodov má výlučne legislatívno – technický charakter. Zákony o ochrane osobných údajov viacerých členských štátov boli doteraz viackrát novelizované ako slovenský zákon, po úpravách sú oveľa rozsiahlejšie ako slovenský zákon a zavádzajú oveľa viac administratívnych úkonov vo vzťahu k prevádzkovateľom a sprostredkovateľom. Napríklad dánsky zákon o ochrane osobných údajov má 83 paragrafov a vydaných niekoľko kráľovských dekrétov, slovinský zákon má 117 paragrafov, španielsky zákon o ochrane osobných údajov, ktorý je ústavným zákonom, má 158 paragrafov a vydaných niekoľko kráľovských dekrétov, taliansky zákon má 186 paragrafov a prílohy - kódex spracúvania osobných údajov pri výkone novinárskej činnosti v rozsahu 13 článkov a kódex pri spracúvaní osobných údajov na historické, vedecké a štatistické účely v rozsahu 14 článkov – dohromady 213 paragrafov. Zákony ďalších členských štátov, ktoré sú na pohľad „kratšie“, sú väčšinou doplnené rôznymi dodatkami, kráľovskými dekrétmi, vyhláškami, kódexmi alebo výnosmi komisárov. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok.“ 
 	
GP SR 	7. K bodu 11 
Vypustiť nadpis a slovo „nesmie“ nahradiť slovom „nemôže“. 	O 	N 	Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok aj ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 

Predkladateľ je toho názoru, že slovné spojenie „nikto nesmie“ má v našom právnom poriadku pevné miesto a štandardne sa používa na vyjadrenie obdobnej situácie v niekoľkých desiatkach právnych noriem , napríklad: 

Čl. 15 ods. 2 Ústavy SR „Nikto nesmie byť pozbavený života.“. 
Čl. 22 ods. 2 Ústavy SR: „Nikto nesmie porušiť listové tajomstvo ani tajomstvo iných písomností a záznamov,...“. 
Čl. 44 ods. 3 Ústavy SR: „Nikto nesmie nad mieru ustanovenú zákonom ohrozovať ani poškodzovať životné prostredie, prírodné zdroje a kultúrne pamiatky.“. 
§ 121 ods. 2 Trestného poriadku: „....K priznaniu vás nikto nesmie nútiť.“. 
§ 16 ods. 1 zák. č. 25/2006 Z. z. „...Nikto nesmie preskúmavať ich obsah pred uplynutím lehoty určenej na ich predloženie.“ a § 18 ods. 4 písm. c) cit. zákona. 
§ 55 ods. 3 zák. č. 131/2002 Z. z.:„Nikto nesmie tieto práva a povinnosti zneužívať na škodu druhého uchádzača alebo študenta.“. 
Čl. 2 Zákonníka práce: „Nikto nesmie tieto práva a povinnosti zneužívať na škodu druhého účastníka pracovnoprávneho vzťahu alebo spoluzamestnancov.“. 
 	
GP SR 	10. K bodu 16 
V § 7 ods. 2 zvážiť aplikovateľnosť povinnosti prevádzkovateľa vopred obmedziť platnosť súhlasu dotknutej osoby. 	O 	N 	Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 	
GP SR 	2. K bodu 1 
V § 1 ods. 1 písm. a) vypustiť bližšie neurčený pojem „súkromie“. 	O 	N 	Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 	
NBÚ 	13. K novelizačnému bodu 5 
V navrhovanom § 4 ods. 1 písm. c) odporúčame nahradiť spojku „a“ na konci vety spojkou „alebo“. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 

 	O 	A 	Spresnené aj na základe pripomienky iného pripomienkujúceho subjektu.. 	
NBÚ 	21. K novelizačnému bodu 63 
Odporúčame v navrhovanom § 69a ods. 1 vypustiť písm. d). 

Odôvodnenie: Nie je zrejmé, akým spôsobom bude merateľné a vyhodnotiteľné „hrubo urážlivé podanie alebo oznámenie“ alebo „hrubé a urážlivé správanie“. Uvedené je vždy len na subjektívnom posúdení osoby, čo bude považovať za takéto správanie. Zároveň upozorňujeme na neadekvátnu výšku pokuty za uvedený priestupok, až do 3000 eur; na porovnanie – podľa § 53 Občianskeho súdneho poriadku môže súd za porovnateľné správanie uložiť uznesením poriadkovú pokutu až do výšky 820 eur, resp. správny orgán podľa § 45 Správneho poriadku poriadkovú pokutu do 165 eur. 
 	O 	A 	Vypustené. 

(Pozn./ Návrh ani zákon neobsahuje ustanovenie § 69a.) 

Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
Podľa § 53 ods. 1 OSP platí: „Tomu, kto marí uplatnenie základného práva iného účastníka konania alebo kto hrubo sťažuje postup konania tým, že sa neustanoví na súd, hoci naň bol riadne a včas predvolaný a svoju neprítomnosť neospravedlnil včas a vážnymi okolnosťami, alebo kto neposlúchne príkaz súdu, alebo kto ruší poriadok, alebo kto urobí hrubo urážlivé podanie, súd môže uložiť....“. 

Dňa 1. mája 2004 sa stala Slovenská republika členom Európskej únie. Výšku pokút udeľovanú za správne delikty a priestupky a (trestné činy) za porušenie zákona o ochrane osobných údajov je irelevantné posudzovať (hodnotiť) len v rozsahu nášho právneho poriadku „prostredia“. 
 	
NBÚ 	20. K novelizačnému bodu 62 
Odporúčame v navrhovanom § 69 ods. 6 vypustiť písmeno d). 

Odôvodnenie: Prevádzkovateľ nemôže subjektívne zodpovedať za konanie sprostredkovateľa, ktorý zapríčinil poškodenie, zničenie, stratu alebo únik osobných údajov. 
 	O 	A 	Upravené. 

(Pozn./ Návrh ani zákon neobsahuje ustanovenie § 69.) 
 	
NBÚ 	19. K novelizačnému bodu 28 
Odporúčame dať do súladu navrhovaný § 10e ods. 2 s platným ustanovením § 10 ods. 7. 

Odôvodnenie: Navrhovaná úprava v § 10e ods. 2 významovo odporuje ustanoveniu § 10 ods. 7. 
 	O 	A 	Ustanovenie § 10e bolo z návrhu vypustené. 	
NBÚ 	18. K novelizačnému bodu 28 
Odporúčame dať do súladu navrhované ustanovenie §10d ods. 1 s platným ustanovením § 10 ods. 6. 
Odôvodnenie: Navrhovaná úprava v § 10d ods. 1 významovo odporuje ustanoveniu § 10 ods. 6. 
 	O 	A 	Ustanovenie § 10d ods. 1 bolo z návrhu vypustené (z iných dôvodov, ako sa uvádza v odôvodnení). 	
NBÚ 	17. K novelizačnému bodu 24 
V navrhovanom § 9 ods. 1 písm. a) odporúčame vložiť pred slovo „zákon“ slovo „osobitný“. 

Odôvodnenie: Viď odôvodnenie k pripomienke č. 15. 
 	O 	A 	Spresnené. 	
NBÚ 	16. K novelizačnému bodu 15 
V navrhovanom § 7 ods. 1 písm. a) odporúčame vložiť za slovo „ustanoveným“ slovo „osobitným“. 

Odôvodnenie: Právnym titulom, na základe ktorého môže prevádzkovateľ spracúvať osobné údaje, môže byť aj iný osobitný zákon, nielen zákon č. 428/2002 Z. z., tak, ako to môže vyplývať z dikcie navrhovaného § 7 ods. 1 písm. a). 
 	O 	A 	Spresnené. 	
NBÚ 	12. K názvu návrhu zákona 
Odporúčame upraviť názov návrhu zákona v súlade s bodom 25 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. 

Odôvodnenie: V názve novelizovaného právneho predpisu, ktorý bol viackrát novelizovaný, sa uvádza názov pôvodného predpisu s dodatkom slov „v znení neskorších predpisov“. 
 	O 	A 	Upravené. 	
NBÚ 	15. K novelizačnému bodu 15 
Odporúčame upraviť nadpis § 7 tak, aby vystihoval jeho obsah. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	N 	Predkladateľ berie pripomienku na vedomie, ale vzhľadom na počet novelizačných bodov nebude vec riešiť v tomto návrhu. 	
NBÚ 	14. K novelizačnému bodu 10 
Odporúčame v navrhovanom odseku 8 vložiť pred slovo „údaje“ slovo „osobné“. 

Odôvodnenie: Pôsobnosť zákona sa vzťahuje iba na osobné údaje, a nie na akékoľvek iné údaje. 
 	O 	N 	Predkladateľ sa v dôvodovej správe viackrát odvoláva na Stanovisko pracovnej skupiny 29, ktoré vydala k pojmu osobné údaje. Z tohto stanoviska vyplýva, že pod pojmom údaje sa rozumejú také údaje, ktoré sú súčasťou súboru, v ktorom sa nachádzajú osobné údaje a bez ktorých by spracúvaná informácia nemala (nedávala) zmysel. 

Podľa Čl. 2 písm. g) Smernice 95/46/ES príjemcom je každý, komu sú údaje poskytované, bez ohľadu na to, či sa jedná o tretiu osobu alebo nie. 

Smernica v Čl. 2 písm. g) zámerne používa pojem „údaje“, nakoľko tým vyjadruje, že príjemcom sa rozumie každý, komu sú údaje poskytnuté, a to akékoľvek, teda nielen osobné údaje, ktoré vieme priradiť identifikovanej alebo identifikovateľnej fyzickej osobe, ale aj také, ktoré súvisia s poskytovanými osobnými údajmi a ktoré spoločne s osobnými údajmi tvoria ucelenú informáciu. 

Napríklad.: 

Podľa § 3 zákona platného znenia zákona „Osobnými údajmi sú údaje týkajúce sa ....“ 
 	
NBÚ 	11. Všeobecná pripomienka 
Vzhľadom na neprehľadnosť a nezrozumiteľnosť predloženého návrhu zákona v súvislosti s rozsahom novelizovaných ustanovení a množstvom odkazov odporúčame vypracovať nové znenie zákona o ochrane osobných údajov. 

Odôvodnenie: V súlade s bodom 24 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky sa novelizácia právneho predpisu robí spravidla vtedy, ak ide o zmeny a doplnenia menšieho rozsahu alebo ak ide o právny predpis, ktorý nebol viackrát novelizovaný. Predložená novela obsahuje 71 novelizačných bodov (pričom samotný zákon č. 428/2002 Z. z. má 58 paragrafov), čo nie je možné považovať za zmeny a doplnenia menšieho rozsahu, a zároveň zákon č. 428/2002 Z. z. bol novelizovaný už päťkrát. 

 	O 	N 	Názor subjektu aplikovaný na danú problematiku je motivovaný nesprávnym výkladom základných princípov ochrany osobných údajov, je mimo rámca právne záväzných aktov EÚ a mimo rámca medzinárodných zmlúv, ktorými je SR viazaná. Potvrdzujú to viaceré pripomienky, ktoré navrhuje. To je zrejme dôvodom, prečo považuje návrh zákona za neprehľadný a nezrozumiteľný. 
„Zákon musí byť v súlade so záväzkami, ktoré pre Slovenskú republiku vyplývajú z medzinárodných zmlúv a iných medzinárodných dokumentov.“. (Čl. 6. ods. 4 Legislatívnych pravidiel vlády SR.). 

V dôvodovej správe, vo všeobecnej časti sa uvádza: 
„Zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov bol počas osemročnej doby účinnosti novelizovaný zákonom č. 602/2003 Z. z. (nepriama novela), zákonom č. 576/2004 Z. z. (nepriama novela), zákonom č. 90/2005 Z. z. a zákonom č. 583/2008 Z. z. (nepriama novela). Už tieto skutočnosti naznačujú, že zákon bol priamo novelizovaný len raz a to novelou v roku 2005, ktorá priniesla zmeny a doplnenia viacerých ustanovení. Zostávajúce tri nepriame novely priniesli zmeny a doplnenia dohromady len troch odsekov zákona.“. 
- zákon č. 428/2002 Z. z. bol len raz širšie novelizovaný, 
- zákon nebol v posledných piatich rokoch novelizovaný,. 
- zákon bol doteraz novelizovaný len 4 krát, 
- zákon č. 428/2002 Z. z. má 61 paragrafov. 

Česká republika novelizovala svoj zákon č. 101/2000 Zb. o ochrane osobných údajov za desať rokov 21 krát. 

Viackrát novelizovali svoje zákony aj ďalšie členské štáty. Pre EK by bolo zrejme veľkým prekvapením zrušenie zákona, nakoľko ho považuje za dobrý, čo výslovne uviedla vo svojom stanovisku (citované vo všeobecnej časti dôvodovej správy) a potvrdila, že niektoré nepresnosti, ktoré obsahuje, možno veľmi účelne odstrániť novelou. Pri rokovaniach bolo poukázané na iné členské štáty, ktoré nerušia svoje zákony o ochrane osobných údajov po ich posúdení EK, ale ich novelizujú a spresňujú. 
EK vychádza zo skutočnosti, že Smernica 95/46/ES je z roku 1995 a počas rokov jej účinnosti sa veľmi rýchlo menilo prostredie a podmienky, v ktorých sú osobné údaje spracúvané. Ich spracúvanie je potrebné prispôsobovať tomuto trendu a postupnými krokmi hľadať optimálne riešenia pri aplikácii smernice. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok.“ 

Vzhľadom na vyššie uvedené dôvody predkladateľ nie je toho názoru, že ide o rozsiahlu novelu - počet novelizačných bodov (71), nehľadiac na skutočnosť, že minimálne 10 bodov má výlučne legislatívno – technický charakter a nie je ani toho názoru, že zákon ako celok bude dlhý a tým neprehľadný. 
Zákony o ochrane osobných údajov viacerých členských štátov boli doteraz viackrát novelizované ako slovenský zákon, po úpravách sú oveľa rozsiahlejšie ako slovenský zákon a zavádzajú oveľa viac administratívnych úkonov vo vzťahu k prevádzkovateľom a sprostredkovateľom. Napríklad dánsky zákon č. 429/2000 o ochrane osobných údajov má 83 paragrafov a vydaných niekoľko kráľovských dekrétov, slovinský zákon z roku 2004 má 117 paragrafov, španielsky zákon č. 15/1999 o ochrane osobných údajov, ktorý je ústavným zákonom, má 158 paragrafov a vydaných niekoľko kráľovských dekrétov, taliansky zákon č. 196/2003 má 186 paragrafov a prílohy - kódex spracúvania osobných údajov pri výkone novinárskej činnosti v rozsahu 13 článkov a kódex pri spracúvaní osobných údajov na historické, vedecké a štatistické účely v rozsahu 14 článkov – dohromady 213 paragrafov. Zákony ďalších členských štátov, ktoré sú na pohľad „kratšie“, sú väčšinou doplnené rôznymi dodatkami, kráľovskými dekrétmi, vyhláškami, kódexmi alebo výnosmi komisárov. 

Predkladateľ však súhlasí s názorom, že návrh už ďalej nemožno rozširovať o požiadavky pripomienkujúcich subjektov na zapracovanie nepriamych noviel ich zákonov, čím by sa ďalej rozšíril rozsah návrhu. 
 	
NBÚ 	5. Pripomienka nad rámec predloženého materiálu  
Žiadame za novelizačný bod č. 53 vložiť nový novelizačný bod č. 54, ktorý znie: 
„54. V § 35 sa vypúšťa odsek 8. 
Poznámka pod čiarou k odkazu 30 sa vypúšťa. 
Doterajšie odseky 9 až 13 sa označujú ako odseky 8 až 12.“. 

Odôvodnenie: Podľa § 34 zákona č. 215/2004 Z. z. predseda Úradu na ochranu osobných údajov nie je oprávnenou osobou s osobitným postavením. 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15. a 17. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. 

Rozpor bol odstránený. 

Pripomienka je nad rámec predkladaného návrhu. 
Ustanovenie bolo spresnené po dohode predkladateľa a pripomienkujúceho subjektu dňa 17. marca 2011. 
 	
NBÚ 	10. Pripomienka nad rámec predloženého materiálu  
Žiadame vložiť nový článok II, ktorý znie: 

„Čl. II 

Zákon č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 638/2005 Z. z., zákona č. 255/2006 Z. z., zákona č. 330/2007 Z. z., zákona č. 668/2007 Z. z., nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 290/2009 Z. z., zákona č. 291/2009 Z. z. a zákona č. 400/2009 Z. z. sa mení takto: 

V § 33 ods. 4 sa slovo „vzťahujú“ nahrádza slovom „nevzťahujú“.“ 

V tejto súvislosti zároveň žiadame doplniť do názvu návrhu zákona na koniec slová „a o zmene zákona č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“ 

Odôvodnenie: Nadväzná pripomienka k pripomienke č. 1. 

 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15. a 17. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. Predkladateľ pripomienkujúcemu subjektu podrobne vysvetlil dôvody, prečo nemôže akceptovať navrhované znenie. 

Rozpor bol odstránený. 

Pripomienka je nad rámec predloženého návrhu. 

Predkladateľ je toho názoru, že požiadavka pripomienkujúceho subjektu v navrhovanom rozsahu je v rozpore s čl. 6. ods. 4 Legislatívnych pravidiel vlády SR, podľa ktorého: „Zákon musí byť v súlade so záväzkami, ktoré pre Slovenskú republiku vyplývajú z medzinárodných zmlúv a iných medzinárodných dokumentov.“. 

Slovenská republika je viazaná medzinárodnou zmluvou Dohovorom RE 108 o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracovaní osobných údajov s dodatkami a Dodatkovým protokolom. 
(Oznámenie MZV SR č. 49/2001 Z. z.) a Dodatkový protokol k Dohovoru RE 108 (Oznámenie MZV SR č. 20/2005 Z. z.). 

Podľa článku 3 ods. 1 Dohovoru RE 108: „Strany sa zaväzujú uplatňovať tento dohovor pri automatizovanom spracúvaní súborov s osobnými údajmi a automatizovanom spracúvaní osobných údajov vo verejnom a súkromnom sektore.“. 

Podľa článku 4 ods. 1 Dohovoru RE 108: „Každá strana prijme vo vnútroštátnom právnom poriadku opatrenia potrebné na aplikáciu základných princípov ochrany osobných údajov, ktoré sú uvedené v tejto kapitole.“. 

SR tieto princípy prebrala do svojho vnútroštátneho poriadku zákonom č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov. 

Podľa článku 9 ods. 1 Dohovoru RE 108 „Z článkov 5, 6 a 8 tohto dohovoru nie sú prípustné nijaké výnimky okrem tých , ktoré sú ustanovené v tomto článku. 

Podľa článku 9 ods. 2 Dohovoru RE 108 „Derogácia ustanovení článkov 5, 6, a 8 tohto dohovoru sa pripúšťa, ak je to v súlade s vnútroštátnym právnym poriadkom danej strany a ak to predstavuje opatrenia potrebné v demokratickej spoločnosti na 
a) ochranu bezpečnosti štátu, verejnej bezpečnosti, menových záujmov štátu alebo potláčanie trestnej činnosti, 
b) ochranu dotknutej osoby alebo práv a slobôd iných.“. 
Výnimky a obmedzenia sa týkajú „kvality osobných údajov (čl. 5), osobitných kategórii osobných údajov (čl. 6) a uplatňovania práv dotknutých osôb (čl. 8). 
Výnimky sa netýkajú článku 3 ods. 1 Dohovoru RE 108. Strany dohovoru sú povinné uplatňovať tento Dohovor RE 108 na všetky subjekty, ktoré spracúvajú osobné údaje vo verejnom a súkromnom sektore, bez výnimky. 
Ďalej podľa článku 1 Dodatku, ktorým bol novelizovaný článok 3 ods. 2 písm. a) Dohovoru RE 108: „Akýkoľvek štát alebo ES môžu ... podať oznámenie prostredníctvom vyhlásenia adresovaného generálnemu tajomníkovi RE, že nebudú uplatňovať tento dohovor na určité kategórie automatizovaných súborov osobných údajov, ktorých zoznam bude predložený. Do tohto zoznamu však nesmú byť zahrnuté kategórie automatizovaných súborov údajov, ktoré sú predmetom ochrany údajov v zmysle vnútroštátneho právneho poriadku. ..“. 
(Pozn./ Podľa článku 1 Dodatku, ktorým bol novelizovaný článok 3 ods. 2 písm. c) Dohovoru RE 108 Slovenská republika podala oznámenie prostredníctvom vyhlásenia generálnemu tajomníkovi RE, že bude tento dohovor uplatňovať aj na súbory osobných údajov, ktoré nie sú automatizovane spracúvané.). 

Podľa článku 25 Dohovoru RE 108: „K ustanoveniam tohto dohovoru nie je možné uplatniť výhrady.“. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
NBÚ 	3. K novelizačnému bodu 11  
Žiadame do navrhovaného § 4a ods. 6 doplniť za slová „spravodajských služieb“ slová „a Národného bezpečnostného úradu.“. 

Odôvodnenie: Nadväzná pripomienka k pripomienke č. 1 v súvislosti s plnením špecifických úloh Národného bezpečnostného úradu vo vzťahu k ochrane utajovaných skutočností a tým vykonávaním činností súvisiacich so zabezpečením bezpečnosti štátu a bezpečnosti partnerov Slovenskej republiky v rámci Európskej únie a Organizácie Severoatlantickej zmluvy. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15. a 17. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. Predkladateľ pripomienkujúcemu subjektu podrobne vysvetlil dôvody, prečo nemôže akceptovať zmenu v navrhovanom rozsahu, ale len vo vzťahu k výkonu kontroly spracúvania osobných údajov v informačných systémoch NBÚ. 

Rozpor bol odstránený. 

Predkladateľ je toho názoru, že požiadavka pripomienkujúceho subjektu v navrhovanom rozsahu je v rozpore s čl. 6. ods. 4 Legislatívnych pravidiel vlády SR, podľa ktorého: „Zákon musí byť v súlade so záväzkami, ktoré pre Slovenskú republiku vyplývajú z medzinárodných zmlúv a iných medzinárodných dokumentov.“. 

Národný bezpečnostný úrad vykonáva svoju činnosť priamo aj vo vzťahu k dotknutým osobám pri výkone previerok. Dotknuté osoby majú práva, ktoré môžu voči prevádzkovateľovi takto uplatniť prostredníctvom dozorného orgánu, ak sa domnievajú, že boli porušené. Národná rada SR, pod ktorej výkon dozoru týkajúceho sa spracúvania osobných údajov patria spravodajské služby (tie spravidla priamo nekomunikujú s dotknutými osobami), nemá vytvorené žiadne mechanizmy na prijímanie a vybavovanie podnetov dotknutých osôb súvisiacich s podozrením z porušenia ich práv pri spracúvaní osobných údajov ani pravidlá na ukladanie sankcií za porušenie zákona. Ak dotknutej osobe bude odňaté právo domáhať sa ochrany svojich práv týkajúcich sa ochrany jej osobných údajov v týchto prípadoch, potom SR nebude plniť základné zásady vyplývajúce z právne záväzných aktov EÚ a medzinárodných zmlúv, ktorými je SR viazaná. 

Z dozoru, ktorý vykonáva úrad podľa § 38 ods. 1 zákona môže byť vyňatá vo vzťahu k NBÚ len úloha – kontrola informačných systémov Národného bezpečnostného úradu – a presunutá do pôsobnosti NR SR. 

Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
NBÚ 	
1. Pripomienka nad rámec predloženého materiálu 
 
Za novelizačný bod č. 3 žiadame vložiť nový novelizačný bod č. 4, ktorý znie: 
„4. V § 2a sa za písmeno b) vkladá nové písmeno c), ktoré znie: 
c) sa spracúvajú pri výkone a zabezpečení činností súvisiacich s výkonom bezpečnostných previerok podľa osobitného predpisu x). 
Poznámka pod čiarou k odkazu x) znie: zákon č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“. 

Odôvodnenie: Smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/EHS z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (ďalej len „smernica“) obsahuje v čl. 3 ods. 2 prvá odrážka negatívne vymedzenie pôsobnosti smernice na spracovanie osobných údajov „v priebehu činností, ktoré sú mimo rozsahu zákona spoločenstva, ako sú tie, ktoré sú uvedené v hlave V a VI Zmluvy o Európskej únii a v žiadnom prípade sa neuplatňuje na spracovania týkajúce sa verejnej bezpečnosti, obrany, bezpečnosti štátu (vrátane hospodárskej prosperity štátu, keď sa operácia spracovania týka záležitostí bezpečnosti štátu) a činností štátu v oblastiach trestného zákona“. V tabuľke zhody predkladateľ neuvádza, akým spôsobom je citované ustanovenie smernice transponované, ani neuvádza stupeň zhody návrhu právneho predpisu s citovaným ustanovením smernice. 
Vzhľadom na dikciu predmetného ustanovenia smernice máme za to, že spracúvanie osobných údajov pri zabezpečovaní, o. i., bezpečnosti štátu, by nemalo podliehať ustanoveniam zákona o ochrane osobných údajov, tak, ako nepodlieha ani ustanoveniam smernice. Niet pochýb, že výkon bezpečnostných previerok a zabezpečenie činností súvisiacich s výkonom bezpečnostných previerok podľa zákona č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 215/2004 Z. z.“), je činnosťou vykonávanou za účelom zabezpečenia bezpečnosti štátu. Uvedené je vyjadrené aj v článkoch 39, 49 a 51 Bezpečnostnej stratégie Slovenskej republiky schválenej Národnou radou Slovenskej republiky dňa 27. septembra 2005, ktorá poskytuje základné východiská realizácie bezpečnostnej politiky Slovenskej republiky s cieľom zaručiť požadovanú úroveň bezpečnosti občana a štátu pri zohľadnení zásadných zmien v bezpečnostnom systéme Slovenskej republiky v súvislosti s euroatlantickou integráciou Slovenskej republiky. 
V tejto súvislosti si taktiež dovoľujeme upozorniť, že problematika a otázky národnej bezpečnosti nespadajú do právomoci Európskej únie, čo je vyjadrené jednak v článku 4 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii („Predovšetkým národná bezpečnosť ostáva vo výlučnej zodpovednosti každého členského štátu.“), ako aj v čl. 72 (bývalý čl. 64 ods. 1 Zmluvy o ES a bývalý článok 33 Zmluvy o EÚ) Zmluvy o fungovaní Európskej únie. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15. a 17. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. Predkladateľ pripomienkujúcemu subjektu podrobne vysvetlil dôvody, prečo nemôže akceptovať navrhované znenie. 

Rozpor bol odstránený. 

Predkladateľ je toho názoru, že požiadavka pripomienkujúceho subjektu v navrhovanom rozsahu je v rozpore s čl. 6. ods. 4 Legislatívnych pravidiel vlády SR, podľa ktorého: „Zákon musí byť v súlade so záväzkami, ktoré pre Slovenskú republiku vyplývajú z medzinárodných zmlúv a iných medzinárodných dokumentov.“. 

V odôvodnení sa pripomienkujúci subjekt odvoláva na čl. 3 ods. 2 Smernice 95/46/ES a vyvodzuje, že „smernica sa neuplatňuje v priebehu činností, ktoré sú mimo rozsahu zákona spoločenstva, ako sú tie, ktoré sú uvedené v čl. 4 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii a čl. 72 zmluvy o fungovaní Európskej Únii v znení Lisabonskej zmluvy....“. 

Podľa čl. 3 ods. 2 Smernice 95/46/ES však platí: „Táto smernica sa nevzťahuje na spracúvanie osobných údajov vykonávaných počas činností, ktoré nepatria do oblasti pôsobnosti práva Spoločenstva a sú uvedené v Hlave V a VI Zmluvy o Európskej únii ...“. 

Napríklad „Hlava V Zmluvy o Európskej únii“ zostala aj v znení Lisabonskej zmluvy „Hlavou V s názvom: „Všeobecné ustanovenia o vonkajšej činnosti Únie a osobitné ustanovenia o spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politike“. 
Hlava VI Zmluvy o Európskej únii bola presunutá do článkov Zmluvy o fungovaní Európskej únie. 

Predkladateľ podotýka, že ustanovenie § 2 ods. 1 návrhu preberá do zákona č. 428/2002 Z. z. Čl. 13 Smernice 95/46/ES. Zároveň podotýka, že ustanovenie § 2 ods. 1 návrhu sa týka spracúvaní osobných údajov na vnútroštátnej úrovni. 
Vychádzajúc z originálneho textu Čl. 3 ods. 2 Smernice 95/46/ES, vychádzajúc z originálneho textu bodu 13 Memoranda k Smernici 95/46/ES a vychádzajúc z originálneho textu bodu 43 Memoranda k Smernici 95/46/ES (slovenská verzia prekladu smernice zverejnená v Úradnom vestníku ES je veľmi nepresná) a po dôslednej analýze obsahu dokumentov (Hlava V a VI Zmluvy o EÚ) predkladateľ konštatuje, že výnimku Čl. 3 ods. 2 Smernice 95/46/ES možno chápať len v nasledovnom rozsahu: „Táto smernica sa nevzťahuje na spracúvanie osobných údajov na účely plnenia úloh spoločného záujmu členských štátov Európskej únie, ktoré podlieha jednotnému postupu a spolupráci v oblasti spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky podľa Hlavy V Zmluvy o EÚ alebo v oblasti policajnej a súdnej spolupráce v trestných veciach podľa kapitol I, IV a V Hlavy V tretej časti Zmluvy o fungovaní Európskej únie a ich spracúvanie je nevyhnutné na zabezpečenie verejného záujmu, ktorý sa týka verejnej bezpečnosti, obrany a bezpečnosti štátu vrátane zaistenia hospodárskej stability štátu, ak je takéto spracúvanie spojené s otázkami bezpečnosti štátu a činností v oblasti trestného práva.“. 

Pripomienkujúci subjekt sa v odôvodnení odvoláva na čl. 4 ods. 2 Zmluvy o EÚ (Lisabonská zmluva), podľa ktorého platí: 
„Únia rešpektuje rovnosť členských štátov pred zmluvami, ako aj ich národnú identitu, obsiahnutú v ich základných politických a ústavných systémoch vrátane regionálnych a miestnych samospráv. Rešpektuje ich základné štátne funkcie, najmä zabezpečovanie územnej celistvosti štátu, 
udržiavanie verejného poriadku a zabezpečovanie národnej bezpečnosti. Predovšetkým národná bezpečnosť ostáva vo výlučnej zodpovednosti každého členského štátu.“. 

Z analýzy a dopadovej štúdie implementácie Smernice 95/46/ES Európskou komisiu z rokov 2001 a 2003 výslovne vyplýva: „Členské štáty iba minimálne využili možnosť úplne zo svojich zákonov odstrániť spracovanie týkajúce sa záležitostí uvedených v čl. 3 ods. 2, prvý odsek smernice. Írsky a španielsky zákon uvádza takéto výnimky v prípade bezpečnosti a/alebo terorizmu a vážnych organizovaných trestných činov. Ostatné členské štáty upravujú spracovanie údajov týkajúcich sa oblastí, ktoré definuje čl. 3 ods. 2, prvý odsek smernice v samostatných zákonoch, ale to neznamená, že podliehajú režimu, ktorý nie je v súlade so zásadami smernice.“. 

Zároveň platí, že SR je viazaná medzinárodnou zmluvou Dohovorom RE 108 o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracovaní osobných údajov s dodatkami a Dodatkovým protokolom. 
(Oznámenie MZV SR č. 49/2001 Z. z.) a Dodatkový protokol k Dohovoru RE 108 (Oznámenie MZV SR č. 20/2005 Z. z.). 

Podľa článku 3 ods. 1 Dohovoru RE 108: „Strany sa zaväzujú uplatňovať tento dohovor pri automatizovanom spracúvaní súborov s osobnými údajmi a automatizovanom spracúvaní osobných údajov vo verejnom a súkromnom sektore.“. 

Podľa článku 4 ods. 1 Dohovoru RE 108: „Každá strana prijme vo vnútroštátnom právnom poriadku opatrenia potrebné na aplikáciu základných princípov ochrany osobných údajov, ktoré sú uvedené v tejto kapitole.“. 

SR tieto princípy prebrala do svojho vnútroštátneho poriadku zákonom č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov. 

Podľa článku 9 ods. 1 Dohovoru RE 108 „Z článkov 5, 6 a 8 tohto dohovoru nie sú prípustné nijaké výnimky okrem tých , ktoré sú ustanovené v tomto článku. 

Podľa článku 9 ods. 2 Dohovoru RE 108 „Derogácia ustanovení článkov 5, 6, a 8 tohto dohovoru sa pripúšťa, ak je to v súlade s vnútroštátnym právnym poriadkom danej strany a ak to predstavuje opatrenia potrebné v demokratickej spoločnosti na 
a) ochranu bezpečnosti štátu, verejnej bezpečnosti, menových záujmov štátu alebo potláčanie trestnej činnosti, 
b) ochranu dotknutej osoby alebo práv a slobôd iných.“. 
Výnimky a obmedzenia sa týkajú „kvality osobných údajov (čl. 5), osobitných kategórii osobných údajov (čl. 6) a uplatňovania práv dotknutých osôb (čl. 8). 
Výnimky sa netýkajú článku 3 ods. 1 Dohovoru RE 108. Strany dohovoru sú povinné uplatňovať tento Dohovor RE 108 na všetky subjekty, ktoré spracúvajú osobné údaje vo verejnom a súkromnom sektore, bez výnimky. 
Ďalej podľa článku 1 Dodatku, ktorým bol novelizovaný článok 3 ods. 2 písm. a) Dohovoru RE 108: „Akýkoľvek štát alebo ES môžu ... podať oznámenie prostredníctvom vyhlásenia adresovaného generálnemu tajomníkovi RE, že nebudú uplatňovať tento dohovor na určité kategórie automatizovaných súborov osobných údajov, ktorých zoznam bude predložený. Do tohto zoznamu však nesmú byť zahrnuté kategórie automatizovaných súborov údajov, ktoré sú predmetom ochrany údajov v zmysle vnútroštátneho právneho poriadku. ..“. 
(Pozn./ Podľa článku 1 Dodatku, ktorým bol novelizovaný článok 3 ods. 2 písm. c) Dohovoru RE 108 Slovenská republika podala oznámenie prostredníctvom vyhlásenia generálnemu tajomníkovi RE, že bude tento dohovor uplatňovať aj na súbory osobných údajov, ktoré nie sú automatizovane spracúvané.). 

Podľa článku 25 Dohovoru RE 108: „K ustanoveniam tohto dohovoru nie je možné uplatniť výhrady.“. 

Rozsah pôsobnosti právne záväzných aktov EÚ prijatých napríklad podľa Hlavy VI Zmluvy o Európskej únii je vyjadrený v Memorande k takémuto právne záväznému aktu. 
Napríklad dňa 27. 11. 2008 bolo prijaté Rámcové Rozhodnutie Rady 2008/977/SVV o ochrane osobných údajov spracúvaných v rámci policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach. 

Rozhodnutie je záväzné pre adresáta a má priamy účinok. 

Podľa bodu 2 Memoranda k Rozhodnutiu platí: 
„Spoločný postup v oblasti policajnej spolupráce podľa článku 30 ods. 1 písm. b) Zmluvy o Európskej únii a spoločný postup v oblasti justičnej spolupráce v trestných veciach podľa článku 31 ods. 1 písm. a) Zmluvy o Európskej únii predpokladajú potrebu spracúvania príslušných informácií, ktoré by malo podliehať príslušným ustanoveniam o ochrane osobných údajov.“. 

Podľa bodu 36 Memoranda k Rozhodnutiu platí: 
„Článok 47 Zmluvy o Európskej únii stanovuje, že žiadne z jej ustanovení nemá vplyv na zmluvy o založení Európskych spoločenstiev alebo nasledujúce zmluvy a akty, ktoré ich menia alebo dopĺňajú. V dôsledku toho toto rámcové rozhodnutie nemá vplyv na ochranu osobných údajov v zmysle práva Spoločenstva, ako ju ustanovuje najmä smernica 95/46/ES, nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES z 12. júla 2002 týkajúca sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií (smernica o súkromí a elektronických komunikáciách).“. 
Podľa bodu 41 Memoranda k Rozhodnutiu platí: 
„Týmto rámcovým rozhodnutím nie je dotknutý Dohovor Rady Európy o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracúvaní osobných údajov, jeho dodatkový protokol z 8. novembra 2001, ani dohovory Rady Európy o justičnej spolupráci v trestných veciach.“. 

Podľa bodu 48 Memoranda k Rozhodnutiu platí: 
„Toto rámcové rozhodnutie rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznávané najmä v Charte základných práv Európskej únie. Cieľom tohto rámcového rozhodnutia je zabezpečiť úplné dodržiavanie práva na súkromie a práva na ochranu osobných údajov zohľadnených v článkoch 7 a 8 charty.“. 
 	
NBÚ 	6. K novelizačnému bodu 55  
Žiadame vypustiť navrhované ustanovenie odseku 2, ktorým sa dopĺňa § 38 zákona. 

Odôvodnenie: Predkladateľ odôvodňuje, aj v úvodnej vete navrhovaného odseku 2, zakotvenie tzv. „vyšetrovacích a intervenčných právomocí“ Úradu na ochranu osobných údajov medzinárodnou zmluvou – Dohovorom o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracovaní osobných údajov, ako aj Dodatkovým protokolom k Dohovoru o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracovaní osobných údajov týkajúci sa orgánov dozoru a cezhraničných tokov údajov. Po preštudovaní ustanovení obidvoch medzinárodnoprávnych noriem nenachádzame žiadne ustanovenie, ktoré by vymedzovalo akékoľvek vyšetrovacie a intervenčné právomoci spôsobom a najmä rozsahom, aké si navrhuje Úrad na ochranu osobných údajov. Upozorňujeme, že oprávnenia, ktoré si Úrad na ochranu osobných údajov navrhuje pri výkone dozoru nad ochranou osobných údajov, neprimeraným a nadmerným spôsobom zasahujú do viacerých základných práv a slobôd garantovaných Ústavou Slovenskej republiky, Listinou základných práv a slobôd a Dohovorom o ochrane ľudských práv a základných slobôd v znení príslušných protokolov. Ani článok 28 smernice, na dôslednú transpozíciu ktorého sa predkladateľ odvoláva v dôvodovej správe, nezakotvuje takéto právomoci dozorného orgánu, naopak, v svojom odseku 3 uvádza vyšetrovacie právomoci, resp. efektívne právomoci intervencie pomerne zreteľne, a tieto v žiadnom prípade nezahŕňajú zásahy do základných práv a slobôd iných v rozsahu, v akom sú navrhované. 
Takéto oprávnenia a zásahy sú umožnené súdu v konaní pred súdom podľa Trestného poriadku, resp. aj orgánom činným v trestnom konaní pred začatím trestného stíhania alebo v prípravnom konaní, avšak o takýchto zásahoch do základných práv a slobôd rozhoduje súd. 
Z uvedených dôvodov nie je možné, aby rovnaké oprávnenia súvisiace so zasahovaním do základných práv a slobôd, aké sú umožnené v trestnom konaní, mal aj Úrad na ochranu osobných údajov. 
 	Z 	A 	
Bod 55 bol z návrhu vypustený. 
Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
NBÚ 	4. K novelizačnému bodu 26  
Žiadame v navrhovanom § 10 ods. 4 doplniť do poznámky pod čiarou k odkazu č. 16 slová „§ 70 ods. 6 zákona č. 215/2004 Z. z.“. 

Odôvodnenie: Príslušníci Národného bezpečnostného úradu preukazujú príslušnosť k Národnému bezpečnostnému úradu služobným preukazom; zároveň môžu, podľa § 18 ods. 2 písm. f) zákona č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov, predložiť namiesto dokladu totožnosti služobný preukaz príslušníka Národného bezpečnostného úradu. 
 	Z 	A 	Upravené.  	
NBÚ 	
2. K novelizačnému bodu 3 
 
Žiadame doplniť do vymedzených ustanovení, ktoré sa nepoužijú na spracúvanie osobných údajov na vnútroštátnej úrovni, aj § 10e. 

Odôvodnenie: Rozšírenie rozsahu výnimiek a obmedzení uvedených v navrhovanom § 2 ods. 1 o ustanovenie § 10e – Monitorovanie priestoru, je potrebné vzhľadom na špecifickosť plnenia úloh subjektov pri zabezpečovaní ochrany utajovaných skutočností prostredníctvom monitorovania priestorov monitorovacími informačnými systémami. Kamerové zostavy určené na monitorovanie v chránených priestoroch a objektoch podľa zákona č. 215/2004 Z. z. sú považované za technické zabezpečovacie prostriedky podľa vyhlášky Národného bezpečnostného úradu č. 336/2004 Z. z. o fyzickej bezpečnosti a objektovej bezpečnosti v platnom znení, a ako také podliehajú certifikácii podľa vyhlášky Národného bezpečnostného úradu č. 337/2004 Z. z., ktorou sa upravujú podrobnosti o certifikácii mechanických zábranných prostriedkov a technických zabezpečovacích prostriedkov a o ich používaní v platnom znení. Vzhľadom na uvedené nie je dôvod, aby kamerové zostavy (monitorovacie informačné systémy), ktoré zabezpečujú ochranu utajovaných skutočností jednak v objekte (priestor môže byť prístupný verejnosti), ako aj v chránenom priestore (priestor nie je prístupný verejnosti, ale slúži aj na monitorovanie činností zamestnancov s cieľom zabrániť neoprávnenej manipulácii s utajovanými skutočnosťami) podliehali zároveň aj registrácii, resp. osobitnej registrácii na Úrade na ochranu osobných údajov. 
 	Z 	A 	Ustanovenie § 10e bolo z návrhu vypustené. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
NBÚ 	9. K novelizačnému bodu 59  
Žiadame vypustiť navrhované odseky 8 a 9. 

Odôvodnenie: Navrhovaný odsek 8 – nadväzná pripomienka na pripomienku č. 6; okrem neprimeraného zásahu do základný práv a slobôd nie je zrejmé, na aký účel bude prípadná hlasová vzorka, rukopis, či podpis osoby využitý a akým spôsobom sa preskúma. Oprávnenie vyžadovať hlasovú vzorku alebo rukopis majú orgány činné v trestnom konaní a súd podľa ustanovení trestného poriadku, a tieto ich oprávnenia nie sú vo vzťahu ku všetkým osobám absolútne (§123, resp. § 133 Trestného poriadku), nie je preto možné, aby rovnaké oprávnenia koncipované absolútne, a to pod hrozbou donútenia (navrhovaný ods. 10) mal Úrad na ochranu osobných údajov. 
Navrhovaný odsek 9 je v rozpore s ustanovením § 38 písm. a) zákona č. 215/2004 Z. z., podľa ktorého je oprávnená osoba povinná zachovávať pred nepovolanou osobou a pred cudzou mocou mlčanlivosť o informáciách a veciach obsahujúcich utajované skutočnosti počas utajenia týchto skutočností, a to aj po zániku oprávnenia oboznamovať sa s utajovanými skutočnosťami, ako aj s ustanovením § 39 ods. 2 zákona č. 215/2004 Z. z., podľa ktorého je nepovolaná osoba povinná o skutočnostiach, s ktorými sa oboznámila, zachovávať mlčanlivosť. Oslobodiť od povinnosti mlčanlivosti je možné iba v súlade s ustanoveniami § 40 zákona č. 215/2004 Z. z.. 
 	Z 	A 	Bod 59 bol z návrhu vypustený. 
Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
NBÚ 	8. Pripomienka nad rámec predloženého materiálu  
Žiadame vložiť nový novelizačný bod č. 55, ktorý znie: 
„55. V § 39 sa za odsek 1 vkladá nový odsek 2, ktorý znie: 
(2) Ustanoveniami odseku 1 nie je dotknutá ochrana utajovaných skutočností podľa osobitného predpisu xx) . 
Poznámka pod čiarou k odkazu xx) znie: zákon č. 215/2004 Z. z. 
Doterajšie odseky 2 až 5 sa označujú ako odseky 3 až 6.“ 

Odôvodnenie: Oprávnenia kontrolných orgánov, ako aj predsedu a podpredsedu Úradu na ochranu osobných údajov pri výkone kontrolnej činnosti podľa § 39 ods. 1 môžu byť limitované zákonom č. 215/2004 Z. z., ako aj príslušnými vyhláškami Národného bezpečnostného úradu vydanými na jeho vykonanie, napr. vyhláškou Národného bezpečnostného úradu č. 336/2004 Z. z. o fyzickej bezpečnosti a objektovej bezpečnosti v znení vyhlášky Národného bezpečnostného úradu č. 315/2004 Z. z., vyhláškou Národného bezpečnostného úradu č. 453/2007 Z. z. o administratívnej bezpečnosti. 
Vyhláška č. 336/2004 Z. z. v § 3 ustanovuje podmienky vstupu do chránených priestorov v závislosti od kategórie a triedy chráneného priestoru a to tak, že vstup do týchto priestorov je umožnený iba oprávneným osobám podľa § 2 písm. f) zákona č. 215/2004 Z. z., alebo iným osobám v sprievode oprávnenej osoby, a teda toto právo nemôže byť dané iným osobám, ani kontrolným orgánom Úradu na ochranu osobných údajov (§ 39 ods. 1 písm. a) zákona č. 428/2002 Z. z.). 
Uvedené sa týka aj poskytovania dokladov, písomností, vyjadrení, informácií a pod., tak ako sú uvedené v § 39 ods. 1 písm. b), resp. písm. c). 

 	Z 	A 	Do § 38 zákona bol doplnený nový odsek 4. 

Ustanovenie bolo upravené aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov. 
 	
NBÚ 	7. K novelizačnému bodu 55  
Žiadame vypustiť navrhované ustanovenie odseku 3, ktorým sa dopĺňa § 38 zákona. 

Odôvodnenie: Navrhované ustanovenie je v rozpore s článkom 46 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky, podľa ktorého „z právomoci súdu nesmie byť vylúčené preskúmanie rozhodnutí týkajúcich sa základných práv a slobôd“. V navrhovanom odseku 3 sa právomoc preskúmavať takéto rozhodnutie ponecháva na domnienku Úradu na ochranu osobných údajov, resp. na záväzné stanovisko Európskej komisie. 
 	Z 	A 	Bod 55 bol z návrhu vypustený. 
Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
KOZ SR 	Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 428/2002 Z.z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov 
Konfederácia odborových zväzov SR nemá pripomienky k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 428/2002 Z.z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov. 	O 	A 	 	
NBS 	 
5. K bodu 15: 
V § 7 ods. 1 písm. b) navrhujeme slovo „medziach“ nahradiť slovom „rozsahu“. 
 	O 	A 	Upravené. 	
NBS 	 
14. K bodu 69: 
Požiadavku zverejňovania sprostredkovateľov na webovom sídle úradu považujeme za úplne zbytočnú; sprostredkovatelia sa môžu v niektorých prípadoch rýchlo meniť, prípadne môžu byť poverení spracúvaním ochrany osobných údajov jednorazovo, jediným efektom bude vytvorenie registra tisícok firiem, pričom kvôli množstvu údajov nebude mať tento register žiadnu výpovednú hodnotu. Táto nová povinnosť prinesie len zvýšenú administratívnu náročnosť na strane úradu. 

Rovnakú pripomienku uplatňujeme aj k zverejňovaniu zoznamu zodpovedných osôb prevádzkovateľa. Skutočný prínos vo forme lepšieho uplatnenia práv dotknutej osoby táto povinnosť neprinesie. 

 	O 	A 	Bod 69 bol z návrhu vypustený (z iných dôvodov, ako uvádza pripomienkujúci subjekt). 	
NBS 	 
9. K bodu 31: 
V § 14 ods. 4 navrhujeme vypustiť časť vety za bodkočiarkou. Lehota 5 rokov na uchovávanie záznamu o upustení od oznámenia je zbytočne dlhá. 

V § 15 ods. 6 trváme na vypustení slov „a uchovávať ho päť rokov“. Túto lehotu považujeme za zbytočne dlhú. 

10. K bodu 32: 
V § 17 ods. 2 navrhujeme vypustiť druhú vetu a v odseku 3 písmeno c). Ide len o zvýšenú administratívnu náročnosť spracúvania osobných údajov, ktorá zasiahne hlavne prevádzkovateľov s veľkým počtom oprávnených osôb. 

V § 17 navrhujeme vypustiť odsek 6. Zavedenie povinnosti viesť register oprávnených osôb považujeme za nadbytočné. 
 	O 	ČA 	Vypustené. 

Vypustené. 

Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok aj ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 
Povinnosť viesť register oprávnených osôb vyplýva aj zo zákonov na ochranu osobných údajov iných členských štátov, napríklad poľský zákon ustanovuje túto povinnosť v Čl. 39. Členské štáty sú povinné zaviesť také kontrolné mechanizmy, ktoré jednoznačne zaručia možnosť účinne kontrolovať dodržiavanie ustanovení smernice. Bez takéhoto registra nie je možné účinne plniť túto podmienku vo vzťahu k naplneniu čl. 16 smernice. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“ 
 	
NBS 	 
A. Všeobecne 

Vzhľadom na rozsah návrhu novely zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon“) navrhujeme, aby Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky (ďalej len „úrad“) pripravil znenie nového zákona. Dovoľujeme si upozorniť, že predloženou novelou sa predovšetkým zvyšuje administratívna náročnosť spracúvania osobných údajov zavedením nových povinností prevádzkovateľa a sprostredkovateľa. 
 	O 	N 	V dôvodovej správe, vo všeobecnej časti sa uvádza: 
„Zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov bol počas osemročnej doby účinnosti novelizovaný zákonom č. 602/2003 Z. z. (nepriama novela), zákonom č. 576/2004 Z. z. (nepriama novela), zákonom č. 90/2005 Z. z. a zákonom č. 583/2008 Z. z. (nepriama novela). Už tieto skutočnosti naznačujú, že zákon bol priamo novelizovaný len raz a to novelou v roku 2005, ktorá priniesla zmeny a doplnenia viacerých ustanovení. Zostávajúce tri nepriame novely priniesli zmeny a doplnenia dohromady len troch odsekov zákona.“. 
- zákon č. 428/2002 Z. z. bol len raz širšie novelizovaný, 
- zákon č. 428/2002 Z. z. bol doteraz novelizovaný len 4 krát, 
- zákon nebol v posledných piatich rokoch novelizovaný. 

Česká republika novelizovala svoj zákon č. 101/2000 Zb. o ochrane osobných údajov za desať rokov 21 krát. 

Viackrát novelizovali svoje zákony aj ďalšie členské štáty. Pre EK by bolo zrejme veľkým prekvapením zrušenie zákona, nakoľko ho považuje za dobrý, čo výslovne uviedla vo svojom stanovisku (citované vo všeobecnej časti dôvodovej správy) a potvrdila, že niektoré nepresnosti, ktoré obsahuje, možno veľmi účelne odstrániť novelou. Pri rokovaniach bolo poukázané na iné členské štáty, ktoré nerušia svoje zákony o ochrane osobných údajov po ich posúdení EK, ale ich novelizujú a spresňujú. 
EK vychádza zo skutočnosti, že Smernica 95/46/ES je z roku 1995 a počas rokov jej účinnosti sa veľmi rýchlo menilo prostredie a podmienky, v ktorých sú osobné údaje spracúvané. Ich spracúvanie je potrebné prispôsobovať tomuto trendu a postupnými krokmi hľadať optimálne riešenia pri aplikácii smernice. 

Vzhľadom na vyššie uvedené dôvody predkladateľ nie je toho názoru, že ide o rozsiahlu novelu - počet novelizačných bodov (71), nehľadiac na skutočnosť, že minimálne 10 bodov má výlučne legislatívno – technický charakter. Zákony o ochrane osobných údajov viacerých členských štátov boli doteraz viackrát novelizované ako slovenský zákon, po úpravách sú oveľa rozsiahlejšie ako slovenský zákon a zavádzajú oveľa viac administratívnych úkonov vo vzťahu k prevádzkovateľom a sprostredkovateľom. Napríklad dánsky zákon o ochrane osobných údajov má 83 paragrafov a vydaných niekoľko kráľovských dekrétov, slovinský zákon má 117 paragrafov, španielsky zákon o ochrane osobných údajov, ktorý je ústavným zákonom, má 158 paragrafov a vydaných niekoľko kráľovských dekrétov, taliansky zákon má 186 paragrafov a prílohy - kódex spracúvania osobných údajov pri výkone novinárskej činnosti v rozsahu 13 článkov a kódex pri spracúvaní osobných údajov na historické, vedecké a štatistické účely v rozsahu 14 článkov – dohromady 213 paragrafov. Zákony ďalších členských štátov, ktoré sú na pohľad „kratšie“, sú väčšinou doplnené rôznymi dodatkami, kráľovskými dekrétmi, vyhláškami, kódexmi alebo výnosmi komisárov. 
Tento návrh povinnosti prevádzkovateľov predovšetkým precizuje a spresňuje. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok.“ 
 	
NBS 	 
12. K bodu 51: 
V § 27 ods. 2 navrhujeme vypustiť písmeno c). Povinnosť osobitne registrovať monitorovacie informačné systémy je prínos na zvýšení ochrany osobných údajov mizivý a prinesie len zvýšenú administratívnu náročnosť pre prevádzkovateľov. 
 	O 	N 	Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 	
NBS 	 
6. K bodu 16: 
S navrhovanou zmenou § 7 ods. 2 zásadne nesúhlasíme. Nemalo by byť zákonom umožnené dotknutej osobe v podstate kedykoľvek odvolať súhlas so spracúvaním osobných údajov (keď na jej strane pominú dôvody na spracúvanie osobných údajov). Ide o ničím neodôvodnený zásah do zmluvných vzťahov 
Túto pripomienku uplatňujme ako zásadnú. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 14. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. Predkladateľ pripomienkujúcemu subjektu podrobne vysvetlil dôvody, prečo nemôže akceptovať jeho názor. 

Rozpor bol odstránený. 

Názor subjektu aplikovaný na danú problematiku je mimo rámca správneho výkladu základných princípov ochrany osobných údajov a mimo rámca Smernice 95/46/ES. 
Tento názor predkladateľa potvrdzuje vyjadrenie, ktoré výslovne uvádza pripomienkujúci subjekt: „Ide o ničím neodôvodnený zásah do zmluvných vzťahov“. 

Smernica 95/46/ES, a teda ani zákon o ochrane osobných údajov nevstupuje do záväzkových vzťahov a nenarúša ich. Pri záväzkových vzťahoch sa nepožaduje udelenie súhlasu dotknutej osoby na spracúvanie osobných údajov, ktoré sú potrebné na uzatvorenie alebo plnenie zmluvy. Subjekty, ktoré v pripomienkach tvrdia opak, nesprávne aplikujú základné princípy ochrany osobných údajov v praxi. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
NBS 	 
1. K bodu 6: 
Podľa navrhovaného znenia § 4 ods. 1 písm. g) by sa za informačný systém podľa zákona mal pokladať aj taký systém, ktorý osobné údaje neobsahuje, len je určený na systematické spracúvanie osobných údajov. Predkladateľ sa odvoláva na znenie čl. 2 písm. c) Smernice 95/46/ES (ďalej len „smernica“). Podľa vyššie uvedeného článku smernice sa informačným systémom rozumie ľubovoľný členený súbor osobných údajov, ktoré sú prístupné na základe osobných kritérií, či už je tento súbor centralizovaný, decentralizovaný alebo distribuovaný na funkčnom alebo geografickom základe /(c) 'personal data filing system' ('filing system') shall mean any structured set of personal data which are accessible according to specific criteria, whether centralized, decentralized or dispersed on a functional or geographical basis;/. Prijatím tohto bodu novely by došlo k právnej úprave nad rámec smernice. S navrhovaným znením nemožno súhlasiť. 
Túto pripomienku uplatňujme ako zásadnú. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 14. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. Predkladateľ pripomienkujúcemu subjektu podrobne vysvetlil dôvody, prečo nemôže akceptovať jeho názor. 

Rozpor bol odstránený. 

Pripomienkujúci subjekt na danú problematiku neaplikuje všetky relevantné ustanovenia zákona. 

V dôvodovej správe k bodu 6 sa uvádza: „Zmena spresňuje vymedzenie pojmu „informačný systém“ v súlade s článkom 2 písm. c) Smernice 95/46/ES. Za informačný systém na účely tohto zákona treba považovať akýkoľvek systém, ktorý je určený na systematické spracúvanie osobných údajov bez ohľadu na to, či obsahuje osobné údaje.“. 

Jednotlivé ustanovenia zákona o ochrane osobných údajov (ani Smernice 95/46/ES) však nemožno vykladať izolovane, ale spravidla je potrebné ich interpretovať vo vzájomných súvislostiach. 
Členský štát nie je viazaný povinnosťou doslovne preberať text smernice, ale prebrať ho tak, aby bol v súlade s právnym poriadkom a zásadami, ktoré sa smernicou sledujú. 

Predtým, ako osoba začne spracúvať osobné údaje, musí splniť niekoľko povinností – vymedziť účel spracúvania osobných údajov, určiť podmienky spracúvania osobných údajov (§ 4 ods. 2 zákona, čl. 2 písm. d) smernice 95/46/ES,.§ 6 ods. 1 písm. a) a b) zákona). 

Podľa § 4 ods. 1 písm. s) zákona „podmienkami spracúvania osobných údajov sa rozumejú prostriedky a spôsob spracúvania osobných údajov, ako aj ďalšie požiadavky, kritériá alebo pokyny súvisiace so spracúvaním osobných údajov alebo vykonanie úkonov, ktoré slúžia na dosiahnutie účelu spracúvania či už pred začatím spracúvania osobných údajov alebo v priebehu ich spracúvania.“. 

Prevádzkovateľ je povinný podľa § 26 ods. 2 zákona, resp. čl. 18 ods. 1 smernice 95/46/ES, pred začatím spracúvania osobných údajov prihlásiť informačný systém na registráciu. Je povinný posúdiť, či jeho IS podlieha registrácii alebo nie, a ak áno, je povinný ho pred začatím spracúvania osobných údajov prihlásiť na registráciu, prípadne na osobitnú registráciu a v prípade osobitnej registrácie vyčkať, či mu úrad udelí povolenie na spracúvanie osobných údajov v prihlásenom informačnom systéme. 

Bezpochyby prihlasuje na registráciu informačný systém a prihlasovaný informačný systém v tomto štádiu s určitosťou neobsahuje žiadne osobné údaje. 

Ak informačný systém nepodlieha registrácii, prevádzkovateľ je povinný o takomto informačnom systéme viesť evidenciu, a to najneskôr odo dňa začatia spracúvania osobných údajov v ňom (§ 29 ods. 1 zákona). Opäť platí, že prevádzkovateľ je povinný vykonať určité úkony, pričom IS neobsahuje žiadne osobné údaje. 

Na iných miestach dôvodovej správy a najmä v jej všeobecnej časti bolo viackrát odkázané na Stanoviská pracovnej skupiny zriadenej podľa článku 29 Smernice 95/46/ES, napr. aj na stanovisko č. 4/2007 k pojmu osobné údaje. Tieto stanoviská pracovnej skupiny sú pre členské štáty záväzné. Príklad č.16 uvedený v tomto stanovisku popisuje situáciu, pri ktorej zjavne dochádza k stavu, keď v informačnom systéme sa dlhodobo nemusí nachádzať osobný údaj žiadnej konkrétnej fyzickej osoby, ktorá by bola identifikovaná alebo identifikovateľná, ale sa v IS nachádzajú len fotografie grafitov, ktoré tieto fyzické osoby vytvorili a v prípade získania ďalších dôkazov, by mohli identifikovať ich tvorcov. 
Aj tento príklad jednoznačne potvrdzuje naznačený prístup. 

Informačný systém sa nestáva informačným systémom až vložením prvého osobného údaja do neho. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 

Ustanovenie bolo v zmysle pripomienok všetkých pripomienkujúcich subjektov upravené a pripomienky sú akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy a medzinárodným dokumentom, ktorými je SR viazaná. 
 	
NBS 	 
8. K bodu 28: 
Navrhujeme v § 10a vypustiť odsek 2. Informačná povinnosť v kvalite, pri ktorej by dotknutá osoba „nemala dôvod pochybovať o korektnosti a čestnosti prevádzkovateľa“ je v praxi nereálna a ťažko posudzovateľná, zvlášť ak navrhované ustanovenia § 10a obsahujú vyčerpávajúci výpočet povinností prevádzkovateľa ešte pred získavaním osobných údajov. 

V § 10a navrhujeme vypustiť odsek 3. Považujeme ho za zbytočné administratívne zaťaženie, ktoré v praxi neprinesie žiadne zvýšenie ochrany práv dotknutej osoby. 

V § 10a ods. 4 žiadame vypustiť text „a upovedomiť ju o jej práve udelený súhlas odvolať pred uplynutím času jeho platnosti podľa § 20 ods. 1 písm. f)“. Zásadne nemožno súhlasiť s tým, aby dotknutá osoba mala právo odvolať svoj súhlas v prípade ak na jej strane pominul dôvod spracúvať jej osobné údaje. 

V § 10a ods. 9 žiadame vypustiť písmená c) a d). Považujeme ich za nadmerné zaťažovanie prevádzkovateľa. Pokiaľ prevádzkovateľ dodrží svoju informačnú povinnosť podľa navrhovaného ustanovenia § 10a je nadbytočné aby sa zavádzala nová povinnosť ústne informovať dotknutú osobu prípadne ústne zodpovedať jej otázky. Toto ustanovenie bude znamenať problém pre všetkých prevádzkovateľov, osobitne však pre podnikateľské subjekty, zaoberajúcimi sa predajom cez internet. Tiež pojem „podstatné okolnosti“ nie je bližšie definovaný. 

V § 10d ods. 1 prvej vete žiadame za slovo „informácií“ doplniť slová „bez súhlasu dotknutej osoby“. V praxi sa často stáva, že prevádzkovateľovi sú kópie alebo originály dokladov doručené bez toho, aby toto doručenie sám vyžadoval, a nie vždy je možné takéto spracúvanie subsumovať pod ustanovenie § 2a písm. b) zákona. 

V § 10e žiadame vypustiť odsek 3. Zavedenie novej povinnosti pre prevádzkovateľa - povinnosti osobitnej registrácie monitorovacieho informačného systému považujeme za nadbytočnú ktorá v praxi neprinesie zvýšenie ochrany osobných údajov, len zvýšenie administratívnej náročnosti spracúvania osobných údajov. 
Tieto pripomienky uplatňujme ako zásadné. 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 14. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. Predkladateľ pripomienkujúcemu subjektu podrobne vysvetlil dôvody, prečo nemôže v plnom rozsahu akceptovať navrhované zmeny. 

Rozpor bol odstránený. 

Časť vety za poslednou čiarkou v odseku 2 „a aby nemala dôvod pochybovať o korektnosti a čestnosti prevádzkovateľa“ bola vypustená. 

Návrh bol v tomto bode upravený v zmysle pripomienok aj ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy a obsahu právne záväzných aktov EÚ. 
§ 10 ods. 2 a 3 návrhu preberá Čl. 10 Smernice 95/46/ES. Konkrétne odsek 2 precizuje obsah záverečného odseku čl. 10 písm. c) smernice na základe požiadavky EK 
Článok 10 smernice nerieši otázku posilnenia ochrany (bezpečnosti) spracúvaných osobných údajov, ale povinnosť prevádzkovateľa presne informovať dotknuté osoby (Informačná povinnosť) pri získavaní osobných údajov od nich a právo dotknutých osôb byť dostatočne informovaná o tom, ako budú spracúvané jej osobné údaje. 

Podľa bodu 38 Memoranda k Smernici 95/46/ES: 
„korektné spracovanie údajov predpokladá, že dotknuté osoby sú informované o prebiehajúcom spracúvaní a majú nárok, pokiaľ sú údaje získavané od nich, na presné a úplné informácie o okolnostiach tohto zhromažďovania.“. 

Vypustením odsekov by nedošlo k úplnému prebratiu predmetného článku, čo by spôsobilo, že zákon by nebolo možné v doložke zlučiteľnosti označiť za kompatibilný s právom EÚ. 

Názor subjektu aplikovaný na danú problematiku je motivovaný nesprávnym výkladom základných princípov ochrany osobných údajov. Tento názor predkladateľa potvrdzuje vyjadrenie pripomienkujúceho subjektu, ktoré výslovne uviedol vo svojej pripomienke k bodu 16: „Ide o ničím neodôvodnený zásah do zmluvných vzťahov“ . 
Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 

Povinnosť informovať dotknuté osoby v takmer totožnom rozsahu má prevádzkovateľ aj podľa teraz platného zákona. Seriózny prevádzkovateľ určite aj doteraz informoval dotknutú osobu, ak mu táto položila otázku súvisiacu so spracúvaním jej osobných údajov. 

Slovo „ústne“ bolo vypustené. 
Ustanovenie bolo upravené a spresnené v zmysle pripomienok aj ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 

Ustanovenie § 10d ods. 1 bolo z návrhu vypustené (z iných dôvodov). 

Ustanovenie § 10e bolo z návrhu vypustené (z iných dôvodov). 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“ 
 	
NBS 	 
7. K bodu 20: 
Navrhované znenie ide nad rámec čl. 7 písm. f) smernice, na ktorý sa predkladateľ odvoláva vo svojej dôvodovej správe. Podľa vyššie uvedeného článku osobné údaje je možné spracovávať len vtedy, ak „(f) spracovanie je nevyhnutné z hľadiska oprávnených záujmov, ktoré sleduje prevádzkovateľ alebo nejaká tretia strana alebo strany, ktorými sú údaje sprístupnené s výnimkou prípadov, kedy je takýmto záujmom nadriadený záujem na základných právach a slobodách dotknutej osoby podľa článku 1 (1).“; /(f) processing is necessary for the purposes of the legitimate interests pursued by the controller or by the third party or parties to whom the data are disclosed, except where such interests are overridden by the interests for fundamental rights and freedoms of the data subject which require protection under Article 1 (1)./. Žiadame vypustiť požiadavku, aby bol záujem prevádzkovateľa alebo tretej osoby uprednostnený alebo v rozpore so záujmom dotknutej osoby. Toto ustanovenie sa má aplikovať iba v prípade, ak ide o naliehavý právny záujem, preto takto naformulované ustanovenie by bolo vo vzťahu k jeho účelu kontraproduktívne. 
Túto pripomienku uplatňujme ako zásadnú. 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 14. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. Predkladateľ pripomienkujúcemu subjektu podrobne vysvetlil dôvody, prečo môže akceptovať len vypustenie navrhovaných slovných spojení. 

Rozpor bol odstránený. 

Spresnené – slovné spojenie „na ochranu jej osobných údajov“ a slovné spojenie „ich záujmy nesmú byť vo vzájomnom konflikte a ani inak nesmú konať proti záujmom dotknutej osoby alebo“ – vypustené. 

Členský štát nie je viazaný povinnosťou doslovne preberať text smernice, ale prebrať ho tak, aby bol v súlade s právnym poriadkom a zásadami, ktoré sa smernicou sledujú. 

Slovenský preklad, ktorý uvádza pripomienkujúci subjekt a je prevzatý z Úradného vestníka EÚ (na ktorého nepresnosti predkladateľ vo všeobecnej časti upozorňuje) nie je vo svojom vyjadrení presný a nie celkom zodpovedá významu zamýšľanému podľa anglického originálu. Presnejší význam ustanovenia, ak použijeme preklad, poskytuje český preklad tohto ustanovenia zverejnený v Úradnom vestníku EÚ: 
„f) je nezbytné pro uskutečnění oprávněných zájmů správce nebo třetí osoby či osob, kterým jsou údaje sdělovány, za podmínky, že nepřevyšují zájem nebo základní práva a svobody subjektu údajů, které vyžadují ochranu podle čl. 1 ods. 1.“. 

Podľa čl. 1 ods. 1 Smernice 95/46/ES platí: „V súlade s touto smernicou členské štáty chránia základné práva a slobody fyzických osôb a najmä ich právo na súkromie v súvislosti so spracovaním osobných údajov.“. 
Inak povedané, po spojení týchto dvoch ustanovení – prevádzkovateľ nesmie v žiadnom prípade pri použití tohto ustanovenia nielen presadzovať taký svoj záujem, ktorý ide nad záujem dotknutej osoby, ale pritom nesmie konať ani nad rámec základných práv a slobôd, najmä práva na súkromie v súvislosti so spracúvaním jej osobných údajov a ani nad rámec iných ustanovení smernice. 
Jedným zo základných postulátov smernice podľa čl. 6 ods. 1 je, že osobné údaje musia byť spracované „KOREKTNE a zákonne“. 

Pripomienkujúci subjekt požaduje vypustiť požiadavku „aby bol záujem prevádzkovateľa alebo tretej osoby uprednostnený alebo v rozpore so záujmom dotknutej osoby“. 
Ustanovenie však hovorí o tom, že „...pričom nesmie uprednostniť ani nadradiť svoj záujem na spracúvaní osobných údajov nad záujem dotknutej osoby na ochranu jej osobných údajov...“. 
 	
NBS 	 
4. K bodu 14: 
V § 6a ods. 3 navrhujeme vypustiť text „,a ani osobu, ktorej účasť na spracúvaní značne zvyšuje bezpečnostné riziká“. Nie je jasné čo týmto predkladateľ myslel ako si má prevádzkovateľ v praxi zistiť alebo preveriť, či účasť nejakej osoby na spracúvaní osobných údajov predstavuje „bezpečnostné riziko“. 

V § 6a navrhujeme vypustiť odsek 6. Podľa ustanovenia § 262 ods. 1 Obchodného zákonníka si zmluvné strany môžu dohodnúť, že ich záväzkový vzťah, ktorý nespadá pod vzťahy uvedené v § 261, sa spravuje Obchodným zákonníkom. Toto ustanovenie dáva možnosť stranám konkrétneho záväzkového vzťahu dohodnúť sa, že na ich vzťah sa bude vzťahovať režim Obchodného zákonníka, a to aj v prípadoch, keď v zmysle § 261 tento vzťah nemožno podriadiť režimu Obchodného zákonníka. Zákon dáva možnosť dohodou rozšíriť aplikovateľnosť Obchodného zákonníka. Môže ísť o prípady, keď subjektami na oboch stranách záväzkového vzťahu sú nepodnikatelia a v konkrétnom prípade bude pre nich výhodnejšie podriadiť vzťah, ktorý zakladajú, režimu Obchodného zákonníka. 

V § 6b navrhujeme vypustiť odseky 2, 3 a 4. Zavedenie novej povinnosti zvýši administratívnu náročnosť spracúvania osobných údajov. Navyše, rozsah a podmienky spracúvania osobných podmienok boli v mnohých prípadoch upravené v rámci inej zmluvy, ktorá môže a spravidla aj obsahuje informácie, napr. obchodné tajomstvo, ktoré zmluvné strany nechcú sprístupniť iným osobám (napríklad úradu). Navrhované ustanovenia preto budú mať za následok, že zmluvné strany budú z praktických dôvodov prinútené uzavrieť novú zmluvu. Toto sa týka aj tých sprostredkovateľov, ktorí konali na základe poverenia, čo súčasná právna úprava umožňuje. Je tiež na zváženie ako sa úrad vysporiada s návalom dokumentov, pretože prevádzkovatelia ako sú poisťovne a lízingové spoločnosti, majú stovky sprostredkovateľov, a teda aj uzavreté stovky zmlúv, ktoré budú povinné zaslať na úrad. 

V § 6b ods. 5 navrhujeme vypustiť druhú vetu. Zaviesť register oprávnených osôb je nová povinnosť prevádzkovateľa, ktorej jediným efektom je zvýšenie administratívnej náročnosti spracúvania osobných údajov. 

V § 6b navrhujeme vypustiť odsek 7. Považujeme ho za neprimerane tvrdý, neberie do úvahy povahu porušenia zákona. Nie vždy je vhodné ukončiť spracúvanie osobných údajov, pretože je možné že takýmto ukončením vzniknú väčšie škody ako pokračovaním spracúvania osobných údajov. 
Tieto pripomienky uplatňujme ako zásadné. 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 14. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. 

Rozpor bol odstránený. 

Znenie ustanovenia bolo upravené a spresnené v zmysle pripomienok aj ďalších pripomienkujúcich subjektov. 

Ustanovenie § 6a ods. 6 bolo z návrhu vypustené. 

Ustanovenia § 6b ods. 2 až 4 boli z návrhu vypustené. 

Povinnosť viesť register oprávnených osôb vyplýva aj zo zákonov na ochranu osobných údajov iných členských štátov, napríklad poľský zákon ustanovuje túto povinnosť v Čl. 39. 
Platí aj vyhodnotenie k bodu „A. Všeobecne NBS“. 

Znenie ustanovenia bolo upravené a spresnené v zmysle pripomienok aj ďalších pripomienkujúcich subjektov. 
Pripomienkujúci subjekt schvaľuje spracúvanie osobných údajov v rozpore so zákonom, keď uvádza, že „pretože je možné, že takýmto ukončením vzniknú väčšie škody ako pokračovaním spracúvania osobných údajov“, pritom ustanovenie dáva možnosť sprostredkovateľovi zbaviť sa zodpovednosti za nezákonné spracúvanie osobných údajov. Napokon, ak prevádzkovateľ mieni riskovať, sprostredkovateľ mu nemá ako zabrániť, aby osobné údaje ďalej nespracúval aj v rozpore so zákonom – zákon sprostredkovateľovi neukladá povinnosť proti prevádzkovateľovi zakročiť. 

Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
NBS 	 
3. K bodu 12: 
V navrhovanom § 5 ods. 2 navrhujeme miesto slova „korektne“ použiť slová „v súlade s dobrými mravmi“, a v odseku 4 písm. a) vypustiť slová „boli korektné“. Termín „korektne“ náš právny poriadok nepozná. 

V § 5 ods. 6 navrhujeme vypustiť druhú vetu; v § 5 ods. 8 navrhujeme vypustiť text „a zapísať ich do registra oprávnených osôb až po poučení“. Zaviesť register oprávnených osôb je nová povinnosť prevádzkovateľa, ktorej jediným efektom je zvýšenie administratívnej náročnosti spracúvania osobných údajov. 

V § 5 ods. 9 navrhujeme vypustiť prvú vetu. Osoba, ktorá „vybrala“ oprávnenú osobu a osoba, ktorá ju poučila môžu byť, a v praxi zvyčajne aj sú, rozdielne osoby. Navyše, nie je možné oddeliť spracúvanie osobných údajov od samotného výkonu tých činností, ktoré sú náplňou práce každej oprávnenej osoby. Oprávnená osoba (zvyčajne osoba v postavení zamestnanca alebo v podobnom) za výkon práce zodpovedá svojmu nadriadenému (zamestnávateľovi). 

V § 5 navrhujeme vypustiť odsek 10. Ide o novú povinnosť prevádzkovateľa. V prípade prechodu záväzkov z jedného subjektu (prevádzkovateľa) na druhý dochádza k prechodu jeho práv a povinností na tento druhý subjekt vrátane práv a povinností upravených týmto zákonom. Osobitné oznámenie dotknutým osobám, že došlo k zmene prevádzkovateľa považujeme za nadbytočné. 
Tieto pripomienky uplatňujme ako zásadné. 

 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 14. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. Predkladateľ pripomienkujúcemu subjektu podrobne vysvetlil dôvody, prečo nemôže akceptovať navrhovanú zmenu vypustiť vedenie registra. 

Rozpor bol odstránený. 

Pojem „korektne“ bol z návrhu vypustený. 

(Pozn./ Pripomienkujúci subjekt uvádza, že „Termín „korektne“ náš právny poriadok nepozná.“. Súčasťou nášho právneho poriadku je aj Dohovor RE 108, ktorý bol zverejnený v Zbierke zákonov pod č. 49/2001 Z. z. 
Podľa Čl. 5 písm. a) Dohovoru RE 108 platí: „Osobné údaje, ktoré sú predmetom automatizovaného spracovania, musia byť získané a spracované korektným a zákonným spôsobom,“. 
Podľa prílohy č. 4 zákona č. 578/2004 Z. z. „Zdravotnícky pracovník sa k pacientovi správa korektne, s pochopením, s rešpektovaním intimity a trpezlivosťou...“. 
Tento termín je použitý aj v § 40 ods. 2 písm. l) Opatrenia NBS č. 4/2007, podľa ktorého „opis postupov zameraných na zabezpečenie korektných a objektívnych hodnotení .....“, 
Je tiež použitý aj v DODATKU k Všeobecným obchodným podmienkam, ktorými sa určujú zásady vedenia účtov klientov v bankách ...., ktorý vydala NBS - Čl. LXI ods. 3: „Za účelom ochrany svojich klientov si banky môžu vzájomne a dohodnutým spôsobom oznamovať údaje o nekorektnom konaní obchodníkov a viesť o tom evidenciu.“. 
Termín „korektne“ v rôznych tvaroch je v našom právnom poriadku použitý aj v ďalších právnych predpisoch.). 

Povinnosť viesť register oprávnených osôb vyplýva aj zo zákonov na ochranu osobných údajov iných členských štátov, napríklad poľský zákon ustanovuje túto povinnosť v Čl. 39. Členské štáty sú povinné zaviesť také kontrolné mechanizmy, ktoré jednoznačne zaručia možnosť účinne kontrolovať dodržiavanie ustanovení smernice. Bez takéhoto registra nie je možné účinne plniť túto podmienku vo vzťahu k naplneniu čl. 16 smernice. 
Platí aj vyhodnotenie k bodu „A. Všeobecne NBS“. 

Z § 5 ods. 8 návrhu prvej vety výslovne vyplýva, že oprávnenú osobu vyberá prevádzkovateľ. V druhej vete sa ustanovuje, že „Pred začatím práce musí poučiť (prevádzkovateľ) vybrané osoby...“. (povinnosť prevádzkovateľovi poučiť vybranú osobu v určenom rozsahu vyplýva aj z § 17 ods. 2). Napokon, celé ustanovenie § 5 je o prevádzkovateľovi. Keďže z § 6b ods. 9 návrhu vyplýva, že toto ustanovenie sa týka aj sprostredkovateľa, tak tieto postupy sa vzťahujú aj na neho. Zákon v tomto ustanovení ukladá povinnosť prevádzkovateľovi (sprostredkovateľovi) nie osobám, ktoré splnomocnia na takúto činnosť. 

Predkladateľ nemôže súhlasiť s pripomienkujúcim subjektom, že v tomto prípade ide o novú povinnosť. Rovnaká povinnosť je ustanovená v § 5 ods. 4 zákona v platnom znení. 

Návrh bol upravený aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
NBS 	 
2. K bodu 11: 
V navrhovanom § 4a navrhujeme vypustiť odseky 3 a 5. V prípade, ak k spracúvaniu osobných údajov prevádzkovateľom dochádza na základe osobitného zákona (to znamená prevádzkovateľ je na základe iného zákona povinný osobné údaje spracúvať) nie je akceptovateľné, aby takéto spracúvanie záviselo od splnenia formálnej administratívnej požiadavky. Týmto ale nespochybňujeme opodstatnenosť sankcií, prípadne pokút za spracúvanie osobných údajov v rozpore so zákonom o ochrane osobných údajov. 
V navrhovanom § 4a ods. 4 navrhujeme tiež vypustiť poslednú vetu. Nie je jasné čo predkladateľ myslí tým, že osobitné kategórie osobných údajov majú charakter „dôverných údajov“. 
V navrhovanom § 4a ods. 6 navrhujeme vypustiť slovo „Každý“. Požadujeme užšie vymedzenie osôb, ktoré sú povinné umožniť úradu vykonať dozor nad dodržiavaním povinností podľa zákona. Podľa nášho názoru by takýmito osobami mali byť len prevádzkovateľ, sprostredkovateľ, zástupca prevádzkovateľa, tretia osoba, dotknutá osoba a príjemca. 
Túto pripomienku uplatňujme ako zásadnú. 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 14. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. Predkladateľ pripomienkujúcemu subjektu podrobne vysvetlil dôvody, prečo nemôže akceptovať pripomienku v navrhovanom rozsahu. 

Rozpor bol odstránený. 

Vo viacerých členských štátoch nesplnenie registračnej povinnosti IS, bez ohľadu na to, aký právny titul sa vzťahuje na prevádzkovaný IS, je trestným činom (napr. Anglicko a Wales, Francúzsko, Portugalsko...) alebo za nesplnenie povinnosti hrozia vysoké sankcie a to až do výšky 500 000 eur. Tieto členské štáty väčšinou nemajú zavedený inštitút zodpovednej osoby, preto poznajú len registráciu a nemajú zavedenú tzv. zjednodušenú povinnosť registrácie – evidenciu informačného systému. 

Registrácia je povinnosťou, ktorú nemožno odpustiť, možno ju len zjednodušiť, napr. v prípade, ak je ustanovená zodpovedná osoba. V takom prípade systém povinne podlieha evidencii. 
Tieto princípy nemožno vykladať svojvoľne, ale v súlade s požiadavkami smernice a EK. SR môže zrušiť inštitút zodpovednej osoby, ale bude musieť bezodkladne zaviesť viac menej plošnú registráciu všetkých IS, ktoré sú spracúvané automatizovanými prostriedkami spracúvania. 
Vypustením ustanovenia odseku 3 sa pripomienkujúci subjekt de facto prihovára za možné spracúvanie osobných údajov aj bez registrácie alebo vedenia evidencie. To znamená za spracúvanie, ktoré je od úplného počiatku v rozpore so zákonom, nakoľko: 
Podľa § 26 ods. 2 zákona: „Prevádzkovateľ prihlási IS na registráciu pred začatím spracúvania osobných údajov.“. 
Podľa § 29 ods. 1 zákona: „O informačných systémoch, ktoré podliehajú registrácii, prevádzkovateľ vedie evidenciu, a to najneskôr odo dňa začatia spracúvania údajov v týchto informačných systémoch.“. 

Vypustením ustanovenia odseku 5 sa pripomienkujúci subjekt de facto prihovára za možné spracúvanie osobných údajov aj bez vypracovaného bezpečnostného projektu, teda bez prijatých adekvátnych technických, organizačných a personálnych opatrení pri spracúvaní osobných údajov a to vlastne až dovtedy, pokým sa na to náhodou nedôjde, čo môže trvať aj niekoľko rokov. Predkladateľ si nemyslí, že ide len o formálnu podmienku, nakoľko z § 15 ods. 4 výslovne vyplýva, že prevádzkovateľ je povinný vypracovať bezpečnostný projekt na zabezpečenie opatrení podľa odseku 1 v rozsahu a spôsobom podľa odseku 2 a § 16 a súčasne tieto opatrenia vykonať. 

Riešením môže byť pozitívne vymedzenie predmetných odsekov. 

Smernica 95/46/ES v čl. 17 ods. 1 výslovne ukladá členským štátom, že prevádzkovateľ musí prijať primerané technické, organizačné a personálne opatrenia na ochranu osobných údajov...“. Ak má byť ochrana osobných údajov účinná, musí existovať už pri prvom úkone, ktorý prevádzkovateľ s osobnými údajmi vykoná, inak vzniká „nepokrytý priestor“ na únik osobných údajov. 

Vypustené. 

Takýmito osobami sú skutočne len osoby, ktoré majú dané nejaké povinnosti podľa tohto zákona. V § 4a ods. 6 návrhu sa ustanovuje právo úradu „vykonať dozor nad dodržiavaním povinností podľa tohto zákona“. Povinnosti konkrétnych osôb sú ustanovené v druhej časti zákona. Ten, kto nemá ustanovené povinnosti v druhej časti zákona, ten nespadá do vymedzenia „každý“. Každým sa jednoznačne rozumie len ten, kto má plniť nejaké povinnosti podľa tohto zákona. A tiež ide len o tie osoby, ktorým boli vydané na základe tohto zákona rozhodnutia. Tie osoby, ktorým žiadne rozhodnutia vydané neboli, nemôžu a nebudú patriť do okruhu osôb vymedzených termínom „každý“. 
 	
NBS 	 
11. K bodu 42: 
Navrhujeme preformulovať navrhované písmeno j) tak, aby bolo právo dotknutej osoby nazrieť do tej časti informačného systému, v ktorej sú spracúvané jej osobné údaje obmedzené iba na informačné systémy ktoré nie sú spracúvané automatickými alebo čiastočne automatickými prostriedkami spracúvania. Nepovažujeme za vhodné aby dotknuté osoby mali zákonom umožnený prístup do kancelárií a iných miestností kde sa osobné údaje spracúvajú a mohli nahliadať do osobných počítačov u prevádzkovateľa. 
Túto pripomienku uplatňujme ako zásadnú. 
 	Z 	A 	Spresnené, upravené. 

(Pozn./Podľa Čl. 41 memoranda k Smernici 95/46/ES: 
„každá osoba musí mať právo na prístup k údajom, ktoré sa jej týkajú a ktoré sú predmetom spracúvania, aby sa predovšetkým mala možnosť presvedčiť o ich presnosti a o oprávnenosti ich spracúvania; ...toto právo nesmie narušovať obchodné tajomstvo ani duševné vlastníctvo, zvlášť nie autorské právo chrániace programové vybavenie; to však bezpochyby nesmie viesť k odmietnutiu poskytnúť všetky informácie dotknutej osobe,“. 
Smernica v tejto ako aj viacerých ďalších svojich častiach zámerne poukazuje na právo dotknutej osoby na prístup k údajom, ktoré sa jej týkajú, a nielen na právo k osobným údajom, ktoré sa jej týkajú, aby tak zahrnula do práva aj údaje a informácie, ktoré so spracúvanými osobnými údajmi súvisia. 
Podľa Čl. 8 Charty základných práv EÚ: 
„2. Každý má právo na prístup k zhromaždeným údajom, ktoré sa ho týkajú, a právo na ich opravu.“. 
Prístup k údajom musí byť zaručený bez ohľadu na spôsob, akým sú spracúvané. Prevádzkovateľ musí zabezpečiť, aby nedošlo k úniku údajov, ktoré sa dotknutej osoby netýkajú.). 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
NBS 	 
13. K bodu 59: 
Nesúhlasíme s navrhovaným odsekom 5. Nie je žiaden opodstatnený dôvod na to, aby úrad mal také právomoci, aby sa mohol on line pripojovať do registrov. Súčasne si dovoľujeme upozorniť, že ani doložka vplyvov v bode 1 – vplyvy na rozpočet verejnej správy neuvádza, kto a ako bude financovať potrebné technické zmeny a aké sú predpokladané náklady s nimi súvisiace. 
Túto pripomienku uplatňujme ako zásadnú. 
 	Z 	A 	Bod 59 bol z návrhu vypustený. 
Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
MF SR 	K čl. I 
Bod 12 (§ 5)  
V odseku 9 je potrebné preformulovať znenie prvej vety, pretože zodpovednosť nastáva po porušení právnej povinnosti a vtedy je dôležité, aby existoval subjekt, ktorý existenciu právnej zodpovednosti zistí a rozhodne o právnych dôsledkoch; v predloženom návrhu nie je takýmto subjektom ten, kto oprávnenú osobu vybral a poučil, ale úrad.  	O 	A 	Upravené a spresnené. 

Návrh bol v tomto bode upravený aj v zmysle pripomienky iného pripomienkujúceho subjektu. 
 	
MF SR 	K čl. I 
Bod 10 (§ 4 ods. 5 až 8) 
V odseku 8 je potrebné za slovo „prevádzkovateľ“ vložiť čiarku a slová „ktorý je oprávnený spracúvať osobné údaje“, pretože navrhované znenie § 2 ods. 1 písm. g) neustanovuje prevádzkovateľa, ale činnosti, na ktoré sa viaže výnimka uvedená v uvádzacej vete tohto ustanovenia.  	O 	A 	Upravené. 
Návrh bol v tomto bode upravený aj v zmysle pripomienky iných pripomienkujúcich subjektov. 
 	
MF SR 	K čl. I 
Bod 7 [§ 4 ods. 1 písm. j)] 
Odporúčam za slová „mimo územia“ vložiť slová „Slovenskej republiky“ a na konci doplniť slová „z miesta mimo územia Slovenskej republiky“ alebo inak upraviť znenie pretože text je nejasný a umožňuje nelogické výklady.  	O 	A 	Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok pripomienkujúceho subjektu, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 	
MF SR 	K čl. I 
Bod 6 [§ 4 ods. 1 písm. g)] 
Odporúčam slová „určená na zhromažďovanie osobných údajov alebo obsahujúca osobné údaje“ nahradiť slovami „obsahujúca osobné údaje alebo určená na ich zhromažďovanie“.  	O 	A 	Upravené. 	
MF SR 	K čl. I 
Bod 5 (§ 4 ods. 1) 
Je potrebné preformulovať znenie písmena c) z dôvodu nezrozumiteľnosti; napr. nie je zrejmý pojem „spracúvanie ako tretia osoba“, pretože tretia osoba je ktokoľvek, vrátane právnickej osoby alebo fyzickej osoby a nie sú pre ňu ustanovené žiadne pravidlá.  	O 	A 	Upravené. 

Návrh bol v danom bode upravený v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 
 	
MF SR 	Všeobecne 
Beriem na vedomie, že negatívny vplyv uvedený v doložke vybraných vplyvov bude zabezpečený v rozpočte Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky (ďalej len „úrad“) na príslušný rozpočtový rok.  	O 	A 	 	
MF SR 	K čl. I 
Bod 31 (§ 14 a 15) 
V § 15 ods. 5 odporúčam slovo „bezpečnosti“ nahradiť slovami „dodržania bezpečnostných požiadaviek podľa odseku 2“; bezpečnosť predstavuje širší pojem a zahŕňa napríklad aj zničenie častí informačného systému prírodnými živlami, ktoré znenie odseku 2 nerieši.  	O 	A 	Spresnené. 	
MF SR 	K čl. I 
Bod 31 (§ 14 a 15) 
V § 15 ods. 2 písm. l) odporúčam preformulovať a uviesť iba relevantné údaje, pretože navrhovaná požiadavka nie je vždy v elektronickom prostredí uplatniteľná – nie je napríklad zrejmé, aký údaj sa má uviesť pre miesto, či spôsob vymazania záznamu z databázy. Upozorňujem, že písomný záznam zahŕňa aj elektronickú formu.  	O 	A 	Spresnené. 	
MF SR 	K čl. I 
Bod 31 (§ 14 a 15) 
V § 15 ods. 2 písm. h) je potrebné slová „zaručiť odolnosť“ nahradiť slovami „zabezpečiť ochranu“, pretože v praxi je možné zabezpečiť iba čo najvyššiu ochranu, resp. ochranu primeranú uloženým údajom.  	O 	A 	Spresnené. 	
MF SR 	K čl. I 
Bod 47 (§ 23) 
V odseku 2 písm. e) je potrebné bližšie špecifikovať slová „životne dôležitých záujmov“.  	O 	A 	Formulácia „životne dôležité záujmy“ vychádza zo znenia čl. 8 ods.2 písm. c) smernice 95/46/ES. Presnejší výklad môže byť poskytnutý v dôvodovej správe, resp. v interpretácie smernice 95/46/ES, ako aj tohto zákona. 	
MF SR 	K čl. I 
Bod 31 (§ 14 a 15) 
V nadpise pod § 15 je potrebné vypustiť slová „ Zodpovednosť za“, pretože nie je súladný s navrhovaným obsahom ustanovenia.  	O 	A 	Upravené. 	
MF SR 	K čl. I 
Bod 14 (§ 6a a 6b) 
V § 6b ods. 3 písm. a) je potrebné slová „prostredníctvom internetu“ nahradiť slovami „elektronicky na e-mailovú adresu úradu“, pretože pojem „internet“ je príliš široký.  	O 	A 	Ustanovenia § 6b ods. 2 až 4 boli z návrhu vypustené. 	
MF SR 	K čl. I 
Bod 28 (§ 10a až 10e) 
V §10a ods. 9 písm. a) je potrebné precizovať pojem „časť nosiča informácií“, pretože nie je zrejmé, čo sa týmto pojmom myslí v elektronickom prostredí - napríklad pre USB, DVD alebo pevné disky počítačov, ktoré sú takisto nosičmi informácií. 
Upozorňujem, že pre elektronické prostredie je výnosom Ministerstva financií SR č. 312/2010 Z.z. o štandardoch pre informačné systémy verejnej správy v elektronickom prostredí zavedený pojem „dátový nosič“. 
 	O 	A 	Upravené. 	
MF SR 	K čl. I 
Bod 14 (§ 6a a 6b) 
V § 6a je potrebné zosúladiť odseky 4 a 7, pretože znenie odseku 4 ukladá povinnosť uzavrieť písomnú zmluvu pred faktickým vykonávaním činnosti sprostredkovateľa.  	O 	A 	Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy.  	
MF SR 	K čl. I 
Bod 14 (§ 6a a 6b) 
Znenie § 6a ods. 3 je potrebné upraviť tak, aby dôvody na vylúčenie osoby spracovávať osobné údaje boli objektívne a preukázateľné a nie založené na dôvodnej obave. Navrhované znenie zakladá subjektívne rozhodovanie o dôveryhodnosti potenciálneho sprostredkovateľa, ktorá môže viesť k nerovnakému zaobchádzaniu s uchádzačmi pri verejnom obstarávaní.  	O 	A 	Upravené. 	
MF SR 	Všeobecne 
Návrh je potrebné upraviť štylisticky [napr. čl. I - bod 5 (§ 4 ods. 1 písm. c))] a zosúladiť s čl. 6 Legislatívnych pravidiel vlády SR (ďalej len „LPV“) [napr. čl. I - bod 4 (§ 3 ods. 3), bod 12 (§ 5 ods. 2), bod 14 (§ 6a ods. 5) - uvádzacia veta, bod 28 (§ 10a ods. 1 písm. d), g), bod 31 (§ 14 ods.1, § 15 ods. 2) – uvádzacia veta, bod 32 (§ 17 ods. 2) - uvádzacia veta, bod 47 (§ 23 ods. 4, 8, 9), bod 62 [§ 49 ods. 3 písm. j), § 49 ods. 4 písm. a)], bod 63 [§ 49a ods. 3 písm. a)], všeobecnú časť dôvodovej správy prvý odsek zosúladiť s čl. 10 ods. 1 LPV a s prílohou č. 5 k týmto pravidlám (ďalej len „príloha LPV“)[napr. názov zosúladiť s bodom 25 prílohy LPV, čl. I – bod 1 v spojení s bodom 4 zosúladiť s bodom 8 prílohy LPV, body 2, 11 a 29 zosúladiť s bodom 21 prílohy LPV, body 16, 17 zosúladiť s bodom 29 prílohy LPV, bod 56 zosúladiť s bodom 34 prílohy LPV, bod 28 [§10a ods. 9 písm. c)] zosúladiť s bodom 54 prílohy LPV, bod 8 [§ 4 ods.1 písm. o)], bod 17 (§ 7 ods. 3), bod 30 (§ 13 ods.3), bod 31 (§ 15 ods. 5 – používať odkazy na príslušný právny predpis, body 49, 52, 57, 59 a 69 zosúladiť s bodmi 30 a 31 prílohy LPV, bod 55 zosúladiť s bodom 30 a 38 prílohy LPV)].  	O 	ČA 	Upravené. 

Návrh bol upravený aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy a obsahu právne záväzných aktov EÚ a medzinárodných dokumentov, ktorými je SR viazaná. 
 	
MF SR 	K čl. I 
K bodu 27 (§ 10 ods. 8) 
Odporúčam doplniť odkaz na zákon č. 147/2001 Z.z. o reklame a o zmene a doplnení niektorých zákonov, pretože postup v poštovom styku by mohol byť podľa navrhovaného znenia aplikovaný spôsobom nesúladným s § 3 ods. 7 a 8 zákona o reklame.  	O 	N 	V § 10 ods. 8 sa rieši inštitút „priameho marketingu“ – zásielkový obchod, ktorý je v súlade s Odporúčaním RE k Dohovoru 108 o spracúvaní osobných údajov na účely priameho marketingu. SR je povinná rešpektovať medzinárodné zmluvy, ktorými je SR viazaná. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 

„Podporu marketingu“ upravuje § 10 ods. 3 návrhu a ten možno uskutočniť len súhlasom dotknutej osoby. Toto ustanovenie nie je v rozpore s cit. ustanoveniami zákona o reklame. 
 	
MF SR 	K čl. I 
Bod 4 (§ 3) 
Je potrebné prehodnotiť znenia odsekov 1 až 3 z dôvodu nevhodnosti navrhovanej definície „osobných údajov“ v odseku 1, z ktorej vyplýva, že osobnými údajmi sú akékoľvek údaje o akejkoľvek fyzickej osobe a nie iba údaje použiteľné na identifikáciu fyzickej osoby; je potrebné navrhované znenie odseku 1 upraviť tak, aby definoval len tie osobné údaje, ktoré sa dajú použiť s ohľadom na znenie odseku 2.  	O 	N 	Názor subjektu aplikovaný na danú problematiku je motivovaný nesprávnym výkladom základných princípov ochrany osobných údajov, je mimo rámca Smernice 95/46/ES, je v rozpore s názorom Pracovnej skupiny pre ochranu osobných údajov zriadenej podľa článku 29, „Stanoviskom 4/2007 k pojmu osobné údaje“ a v rozpore s rozsudkami Európskeho súdneho dvora. 

Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
MF SR 	Všeobecne 
Odporúčam, s ohľadom na rozsah navrhovaných zmien, v záujme prehľadnosti a zrozumiteľnosti právnej úpravy, pripraviť návrh nového zákona o ochrane osobných údajov.  	O 	N 	V dôvodovej správe, vo všeobecnej časti sa uvádza: 
„Zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov bol počas osemročnej doby účinnosti novelizovaný zákonom č. 602/2003 Z. z. (nepriama novela), zákonom č. 576/2004 Z. z. (nepriama novela), zákonom č. 90/2005 Z. z. a zákonom č. 583/2008 Z. z. (nepriama novela). Už tieto skutočnosti naznačujú, že zákon bol priamo novelizovaný len raz a to novelou v roku 2005, ktorá priniesla zmeny a doplnenia viacerých ustanovení. Zostávajúce tri nepriame novely priniesli zmeny a doplnenia dohromady len troch odsekov zákona.“. 
- zákon č. 428/2002 Z. z. bol len raz širšie novelizovaný, 
- zákon č. 428/2002 Z. z. bol doteraz novelizovaný len 4 krát, 
- zákon nebol v posledných piatich rokoch novelizovaný. 

Česká republika novelizovala svoj zákon č. 101/2000 Zb. o ochrane osobných údajov za desať rokov 21 krát. 

Viackrát novelizovali svoje zákony aj ďalšie členské štáty. Pre EK by bolo zrejme veľkým prekvapením zrušenie zákona, nakoľko ho považuje za dobrý, čo výslovne uviedla vo svojom stanovisku (citované vo všeobecnej časti dôvodovej správy) a potvrdila, že niektoré nepresnosti, ktoré obsahuje, možno veľmi účelne odstrániť novelou. Pri rokovaniach bolo poukázané na iné členské štáty, ktoré nerušia svoje zákony o ochrane osobných údajov po ich posúdení EK, ale ich novelizujú a spresňujú. 
EK vychádza zo skutočnosti, že Smernica 95/46/ES je z roku 1995 a počas rokov jej účinnosti sa veľmi rýchlo menilo prostredie a podmienky, v ktorých sú osobné údaje spracúvané. Ich spracúvanie je potrebné prispôsobovať tomuto trendu a postupnými krokmi hľadať optimálne riešenia pri aplikácii smernice. 

Svoj zákon musela novelizovať Spolková republika Nemecko, ktorú žalovala EK za nesplnenie povinnosti členským štátom prebrať články Smernice 95/46/ES. Súdny dvor (veľká komora) vo svojom rozsudku z 9. marca 2010 potvrdil, že Spolková republika Nemecko neprebrala články Smernice 95/46/ES do svojho právneho poriadku a nesplnila povinnosť, aby jej dozorné orgány na ochranu osobných údajov vykonávali svoje funkcie úplne nezávisle (pozri Rozsudok Súdneho dvora (veľká komora) z 9. marca 2010 – Európska komisia proti Spolkovej republike Nemecko – vec C-518/07). 
Rozsudok Súdneho dvora (veľká komora) z 9. marca 2010 tak zároveň zakladá precedens, ktorý vo svojom obsahu odmieta akékoľvek podriadenie národnej dozornej autority na ochranu osobných údajov štátnemu dohľadu. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok.“ 

Vzhľadom na vyššie uvedené dôvody predkladateľ nie je toho názoru, že ide o rozsiahlu novelu - počet novelizačných bodov (71), nehľadiac na skutočnosť, že minimálne 10 bodov má výlučne legislatívno – technický charakter a nie je ani toho názoru, že zákon ako celok bude dlhý a neprehľadný. 
Zákony o ochrane osobných údajov viacerých členských štátov boli doteraz viackrát novelizované ako slovenský zákon, po úpravách sú oveľa rozsiahlejšie ako slovenský zákon a zavádzajú oveľa viac administratívnych úkonov vo vzťahu k prevádzkovateľom a sprostredkovateľom. Napríklad dánsky zákon č. 429/2000 o ochrane osobných údajov má 83 paragrafov a vydaných niekoľko kráľovských dekrétov, slovinský zákon z roku 2004 má 117 paragrafov, španielsky zákon č. 15/1999 o ochrane osobných údajov, ktorý je ústavným zákonom, má 158 paragrafov a vydaných niekoľko kráľovských dekrétov, taliansky zákon č. 196/2003 má 186 paragrafov a prílohy - kódex spracúvania osobných údajov pri výkone novinárskej činnosti v rozsahu 13 článkov a kódex pri spracúvaní osobných údajov na historické, vedecké a štatistické účely v rozsahu 14 článkov – dohromady 213 paragrafov. Zákony ďalších členských štátov, ktoré sú na pohľad „kratšie“, sú väčšinou doplnené rôznymi dodatkami, kráľovskými dekrétmi, vyhláškami, kódexmi alebo výnosmi komisárov. 

Predkladateľ však súhlasí s názorom, že návrh už ďalej nemožno rozširovať o požiadavky pripomienkujúcich subjektov na zapracovanie nepriamych noviel ich zákonov, čím by sa ďalej rozšíril rozsah návrhu. 
 	
MF SR 	K čl. I 
Bod 30 (§ 13 ods. 3 a 4) 
V § 13 ods. 4 písm. a) a b) odporúčam slová „štvrť roka“ nahradiť slovami „tri kalendárne mesiace“; ide o konkrétnejšie vymedzenie lehoty uloženia registratúrneho záznamu.  	O 	N 	Podľa § 2 ods. 18 zákona č. 395/2002 Z. z. platí: „Lehota uloženia je počet rokov, počas ktorých pôvodca registratúry potrebuje registratúrny záznam na svoju činnosť.“. 
V danom prípade je nevyhnutné ustanoviť lehotu v dĺžke, ktorá je kratšia ako jeden rok. 
Pozn./ V našom právnom poriadku sa bežne vyskytuje počítanie času aj podľa „zlomkov“ dní, rokov: 
Podľa § 54 ods. 2 zákona č. 317/2009 Z. z. v platnom znení: „Ak trvá pracovný pomer pedagogického zamestnanca len v období školského vyučovania, vzniká mu za každý kalendárny mesiac trvania pracovného pomeru nárok na pol dňa pracovného voľna podľa odseku 1 písm. a).“. 
Podľa § 42 ods. 11 zákona č. 435/2000 Z. z. v platnom znení: „Základná výmera dovolenky je dva a pol kalendárnych dní za každý celý ...“. (tento termín bol zapracovaný do tohto zákona novelou - zákonom č. 440/2010 Z. z.). 
Podľa § 209 ods. 3 vyhlášky č. 543/2005 Z. z. v platnom znení: „Zamestnanec registratúrneho strediska kontroluje zoznam podľa odseku 2 aspoň raz za pol roka a vyžiada si z jednotlivých súdnych oddelení súdne spisy vydané pred časom dlhším ako pol roka.“. 
Podľa § 8 ods. 1 písm. g) zákona č. 382/2004 Z. z. v platnom znení: „Ministerstvo vyčiarkne zo zoznamu toho, kto viac ako pol roka nemôže pre zdravotné.....“. 
Podľa § 30 písm. c) zákona č. 657/2004 Z. z. v platnom znení: „Úrad poskytuje ministerstvu a Štátnej energetickej inšpekcií .... jedenkrát za štvrť roka informácie o povoleniach,“. 
Podľa § 18 ods. 3 Oznámenia NBS č. 36/2004 Z. z. „Metóda zvolená podľa odseku 2 sa bude používať po dobu určenú vnútrobankovým predpisom, minimálne však po dobu jedného kalendárneho štvrť roka.“ 
a v ďalších. 

Gestor zákona č. 395/2002 Z. z. Ministerstvo vnútra SR nenamietalo vecný obsah ustanovení § 13 ods. 1, 3 a 4 návrhu a nepožadovalo takúto zmenu. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 

Návrh zákona bol upravený aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov. 
 	
MF SR 	K čl. I 
Bod 47 (§ 23) 
V odseku 14 odporúčam doplniť pre koho je stanovisko úradu záväzné, t. j. či pre všetkých (tretie osoby), alebo len pre úrad a pre žiadateľov o vydanie stanoviska.  	O 	N 	Napríklad podobná formulácia je použitá aj v § 25 odsek 4. Z právnej teórie vyplýva, že záväznosť voči tretím stranám nie je všeobecnou záväznosťou ergo omnes. 	
MF SR 	K čl. I 
Bod 12 (§ 5) 
V odseku 10 žiadam slová „,alebo zmenu bezodkladne zverejniť na svojom webovom sídle najmenej na 30 dní“ nahradiť slovami „a zmenu bezodkladne zverejniť na svojom webovom sídle, ak má nový prevádzkovateľ webové sídlo zriadené“. 
Navrhované znenie je nedostatočné, pretože zavádza prezumpciu doručenia informácie bez skutočnej možnosti tento stav dosiahnuť napríklad z dôvodov, že 
a) dotknutá osoba nemá informáciu o novom prevádzkovateľovi, nepozná jeho webové sídlo a nedokáže sa so zmenou oboznámiť, 
b) táto osoba nemusí mať prístup k internetu. 
Zároveň považujem za neštandardné v elektronickom prostredí obmedzenie zverejnenia zmeny osobných údajov na webovom sídle na dobu najmenej 30 dní. 
 	Z 	A 	Upravené. 	
MF SR 	K čl. I 
Bod 14 (§ 6a a 6b) 
V § 6b ods. 3 žiadam zjednotiť a doplniť elektronickú formu spracúvania osobných údajov ako plnohodnotnú náhradu písomného postupu; nie je zrejmé, prečo v súvislosti so znením písmen b) a c) sa zavádza iba písomný postup spracúvania osobných údajov, keď sa predpokladá, že sprostredkovateľ má povinne prístup k internetu.  	Z 	A 	Ustanovenia § 6b ods. 2 až 4 boli z návrhu vypustené. 	
MF SR 	K čl. I 
Bod 47 (§ 23) 
V odseku 2 písm. d) zásadne žiadam slová „pri preukazovaní, uplatňovaní alebo obhajovaní právnych nárokov vyplývajúcich zo zákona alebo z medzinárodnej zmluvy“ nahradiť slovami „na dodržiavanie zákona alebo medzinárodnej zmluvy alebo pri preukazovaní, uplatňovaní alebo obhajovaní právnych nárokov vyplývajúcich zo zákona alebo z medzinárodnej zmluvy“. 
Je nevyhnutné upraviť, aby prenos osobných údajov do tretieho štátu, ktorý nezaručuje primeranú úroveň ochrany osobných údajov, bol možný aj v prípadoch, ak je to potrebné na dodržiavanie zákona alebo medzinárodnej zmluvy. Upozorňujem, že v medzinárodnom kontexte pri správe daní vznikajú situácie, kedy si krajiny musia vymieňať informácie, vrátane osobných údajov, ktoré sú nevyhnutné pre správne určenie alebo vymáhanie daní. Povinnosť vymieňať informácie môže vyplývať zo zákona alebo zo zmluvy, a preto, za účelom ich plnenia, je potrebné upraviť aj možnosť prenosu osobných údajov. 
 	Z 	A 	
Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok pripomienkujúceho subjektu, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 

Ustanovenie pokrýva situácie uvedené pripomienkujúcim subjektom. Verejný záujem musí byť definovaný všeobecne - záväzným právnym predpisom. Ustanovenie bolo štylisticky upravené v zmysle legislatívnych pravidiel vlády. 
 	
MF SR 	K čl. I 
Bod 31 (§ 14 a 15) 
V § 15 ods. 6 žiadam preformulovať znenie prvej vety, pretože opravár je pri svojej činnosti oprávnenou osobou a táto skutočnosť má byť zohľadnená príslušnou bezpečnostnou smernicou, avšak nesmie prekročiť rámec svojej kompetencie a vstúpiť inam, či manipulovať s inými zariadeniami, ako má povolené.  	Z 	A 	Spresnené, preformulované. 

Účelom je ustanoviť výnimku pre prevádzkovateľa, ktorý musí jednorazovo zabezpečiť opravu technického zariadenia (napr. oprava HDD špecializovanou firmou). Zamestnanci opravárenskej firmy nie sú oprávnenými osobami prevádzkovateľa. Bez tejto výnimky by prevádzkovateľ porušil ustanovenia § 15 ods. 2 písm. a) až d) návrhu. 
 	
MF SR 	K čl. I 
Bod 31 (§ 14 a 15) 
V § 15 ods. 2 písm. g) žiadam slovo „len“ nahradiť slovom „minimálne“, pretože existujú aj účinnejšie spôsoby ochrany prístupu do informačného systému ako je ochrana heslom.  	Z 	A 	Upravené. 	
MF SR 	K čl. I 
Bod 62 (§ 49) 
K zneniu odseku 14 upozorňujem, že povolenie odkladu platenia pokuty a platenia pokuty v splátkach môže byť posúdené ako nedovolená štátna pomoc, ak bude prevádzkovateľom alebo sprostredkovateľom podnikateľ. Z tohto dôvodu žiadam doplniť do § 49 ustanovenie, v ktorom sa uvedie, že úrad môže povoliť odklad platenia pokuty alebo jej platenie v splátkach, len v súlade s osobitnými predpismi v oblasti štátnej pomoci. 	Z 	A 	Vypustené. 	
MF SR 	K čl. I 
Bod 55 (§ 38 ods. 2 a 3) a bod 59 (§ 44 ods. 5 až 10) 
Znenie § 44 ods. 5 žiadam vypustiť alebo zásadne preformulovať, pretože prístup Úradu na ochranu osobných údajov SR v navrhovanej podobe ohrozuje informačnú bezpečnosť a je preto neprípustný; nemožno akceptovať diaľkový on-line prístup.  	Z 	A 	Bod 55 a bod 59 bol z návrhu vypustený. 

Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
MF SR 	K čl. I 
Bod 55 (§ 38 ods. 2 a 3) a bod 59 (§ 44 ods. 5 až 10) 
Je potrebné upresniť znenie § 38 ods. 3, pretože nie je celkom zrejmý charakter „záväzného stanoviska Európskej komisie“ a jeho účinkov, t. j., či ide o odôvodnené stanovisko podľa čl. 258 alebo nezáväzné stanovisko podľa čl. 288 Zmluvy o Európskej únii; zároveň je potrebné ustanoviť subsidiaritu tohto oprávnenia úradu, ktorý by mal takto postupovať iba ak nebude vyhovené jeho podnetu na zmenu alebo zrušenie zákona podľa § 38 novooznačeného odseku 5. 
 	Z 	A 	Bod 55 a bod 59 bol z návrhu vypustený. 

Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
MF SR 	K čl. I 
Bod 55 (§ 38 ods. 2 a 3) a bod 59 (§ 44 ods. 5 až 10) 
Je potrebné upraviť znenie § 38 ods. 2, pretože navrhované právomoci úradu, s ohľadom na predmet jeho činnosti, možno považovať za neodôvodnene široké, a to až na úrovni právomocí orgánov činných v trestnom konaní. 
 	Z 	A 	Bod 55 a bod 59 bol z návrhu vypustený. 

Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
MZV SR 	K bodu 62  
V § 49 ods. 4 písm. e) odporúčame preformulovať, vzhľadom na to, že formulácia je nejasná. Odôvodnenie: pre potreby aplikačnej praxe. 	O 	A 	Spresnené. 	
MZV SR 	K bodu 62  
V § 49 ods. 3 písm. h) odporúčame doplniť v súlade s ostatnými ustanoveniami odkaz na príslušné ustanovenie v zákone, ktoré má byť sankcionované. Odôvodnenie: pripomienka legislatívno-technická.  	O 	A 	Upravené. 	
MZV SR 	K bodu 57  
Uvádzaciu vetu odporúčame preformulovať „§ 39 sa dopĺňa odsekom 6, ktorý znie:“. Odôvodnenie: pripomienka legislatívno-technická. 

 	O 	A 	Upravené. 	
MZV SR 	K bodu 31  
V § 15 ods. 8 odporúčame vypustiť alebo preformulovať obsah prvej vety. Odôvodnenie: nepovažujeme za vhodné ustanoviť, že bezpečnostná smernica a bezpečnostný projekt by mali mať charakter obchodného tajomstva, nie je zrejmý účel podľa Obchodného zákonníka, ani vzťah k Obchodnému zákonníku a súčasne nespĺňa všetky atribúty, ktoré má mať obchodné tajomstvo. 

 	O 	A 	Upravené. 	
MZV SR 	K bodu 13  
V ods. 3 v poslednej vete odporúčame slová „na historické, vedecké alebo štatistické účely“ zmeniť „na účely podľa prvej vety“. Odôvodnenie: pripomienka legislatívno-technická. 	O 	A 	Upravené. 	
MZV SR 	K bodu 23  
V ods. 11 odporúčame v prvej vete za slová „ak je to nevyhnutné“ vložiť slová „a zároveň to neohrozí bezpečnosť dotknutej osoby“. Odôvodnenie: nie v každom prípade je vhodné takéto údaje zverejniť. 	O 	A 	Ustanovenie odseku 11 bolo z návrhu vypustené. 	
MZV SR 	K bodu 12  
V § 5 ods. 2 a ods. 4 písm. a) odporúčame upresniť slovo „korektne“ a v ods. 4 písm. d) ako nadbytočné vypustiť slovo „adekvátne“. V ods. 5 odporúčame slovo „ustanovené“ zmeniť na „ktoré sú“. Ods. 9 odporúčame preformulovať tak, aby zodpovednosť za priestupok osoby po tom, ako prestala byť oprávnenou osobou, bolo v súlade so všeobecnými ustanoveniami o zániku zodpovednosti za priestupok 
v zmysle zákona 372/1990 Z. z. o priestupkoch v znení neskorších predpisov, vrátane odkazu na tento zákon. Odôvodnenie: pre potreby aplikačnej praxe. 	O 	A 	Pojmy „korektne“ a „adekvátne“ boli vypustené. 

Upravené. 

Podľa § 20 zákona č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v platnom znení: „Priestupok nemožno prejednať, ak od jeho spáchania uplynuli dva roky; nemožno ho tiež prejednať, prípadne uloženú sankciu alebo jej zvyšok vykonať, ak sa na priestupok vzťahuje amnestia.“. 

Dotknutá osoba má právo podať na úrad oznámenie (sťažnosť), v ktorej vysloví podozrenie, že bývalý zamestnanec prevádzkovateľa (oprávnená osoba) porušil mlčanlivosť tým, že sprístupnil jej osobné údaje neoprávnene inej osobe. Zákon ukladá oprávneným osobám podľa § 18 ods. 2 povinnosť mlčanlivosti a podľa § 18 ods. 4 zákona táto povinnosť trvá aj po zániku funkcie oprávnenej osoby ako aj po ukončení jej ...napr. štátnozamestnaneckého pomeru...“. Úrad má povinnosť prešetrovať porušenie povinnosti mlčanlivosti podľa § 18 ods. 2 ako aj porušenie mlčanlivosti podľa § 18 ods. 4 zákona. 
Takéto vyšetrovanie nemožno obmedziť lehotou, nakoľko povinnosť mlčanlivosti bývalej oprávnenej osoby nie je obmedzená, a teda k porušeniu tejto povinnosti môže dôjsť kedykoľvek. Až po šetrení sa preukáže, či od spáchania priestupku uplynulo viac ako dva roky. Úrad postupuje pri ukladaní sankcií za priestupky podľa § 49a a na ich prejednanie sa vzťahuje všeobecný predpis o priestupkoch. 

Ustanovenie bolo upravené aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov. 
 	
MZV SR 	K názvu zákona  
Slová „v znení zákona č. 602/2003 Z. z. ......a zákona č. 583/2008 Z. z.“ odporúčame zmeniť na „v znení neskorších predpisov“. Odôvodnenie: pripomienka legislatívno-technická. 	O 	A 	Upravené. 	
MZV SR 	K bodu 7  
Za slová „mimo územia“ odporúčame doplniť slová „Slovenskej republiky“. Odôvodnenie: pripomienka legislatívno-technická. 	O 	A 	Upravené. 	
MZV SR 	K bodu 14  
Upozorňujeme, že v ustanovení § 6a chýba rozsah zodpovednosti sprostredkovateľa, napriek tomu sú v návrhu niektoré ustanovenia, z ktorých táto zodpovednosť vyplýva, napr. aj z ustanovení o sankciách za porušenie povinností vyplývajúcich aj pre sprostredkovateľa. V ods. 3 odporúčame k ustanoveniu o osobe, ktorej účasť značne zvyšuje bezpečnostné riziká, vložiť odkaz na príslušné zákonné ustanovenie, ktoré to upravuje. V ods. 5 odporúčame doplniť aj príslušný doklad, ktorý by potvrdzoval, že osoba nie je bezpečnostne riziková (rovnako aj v § 6b). V § 6b ods. 7 odporúčame preformulovať slová „spoločne a nerozdielne“. Odôvodnenie: pripomienky legislatívno-technické a pre potreby aplikačnej praxe. 	O 	ČA 	Platí odôvodnenie k pripomienke MZV SR „K bodu 9“. 

Spresnené. Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok aj ďalších pripomienkujúcich subjektov v takom rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 

Slovné spojenie „spoločne a nerozdielne“ je zaužívaným termínom použitým v našom právnom poriadku v desiatkach iných zákonov bez bližšieho vymedzenia. 
Napríklad: 
§ 69 zákona č. 492/2009 Z. z. „Členovia štatutárneho orgánu a prokurista, ktorí spôsobili škodu porušením povinností pri výkone funkcie člena štatutárneho orgánu a prokuristu, zodpovedajú za túto škodu spoločne a nerozdielne.“. 
§ 151h ods. 5 Občianskeho zákonníka: „Záložca a nadobúdateľ ..... za škodu spôsobenú porušením tejto povinnosti zodpovedajú spoločne a nerozdielne.“. 
Napr. v § 10 ods. 4 Obchodného zákonníka: „Ak podniká spolu viac osôb pod spoločným označením bez založenia právnickej osoby, sú tieto osoby spoločne a nerozdielne povinné splniť záväzky vzniknuté pri podnikaní.“. 
 	
MZV SR 	K bodu 4  
V § 3 ods. 1 odporúčame slová „na to“ zmeniť na „na skutočnosť“. V ods. 2 odporúčame vypustiť alebo preformulovať slová „bez zvýšenej námahy“, ako pojem nejasný, ktorý má rôzne možnosti výkladu. V ods. 3 odporúčame k slovám „všeobecne použiteľný identifikátor“ umiestniť odkaz na zákon NR SR č. 301/1995 Z. z. o rodnom čísle v znení zákona č. 515/2003 Z. z. Odôvodnenie: pripomienka legislatívno-technická. 	O 	ČA 	Spresnené 

V dôvodovej správe osobitnej časti k bodu 4 návrhu sa uvádza, že „Pracovná skupina pre ochranu osobných údajov zriadená podľa článku 29 Smernice 95/46/ES v roku 2007 prijala Stanovisko k pojmu osobné údaje. Pojem „osobné údaje“ je vymedzený v článku 2 písm. a) Smernice 95/46/ES, obsah stanoviska ho veľmi podrobne analyzuje a naznačuje jasné východiská, ako tento pojem komplexne vysvetľovať a aplikovať.“. 
Zo stanoviska, ktoré je pre členské štáty záväzné, je obsah tohto slovného spojenia úplne zrejmý, väčšina prevádzkovateľov má povinnosť poveriť výkonom dohľadu zodpovednú osobu, ktorá musí byť vyškolená a musí vedieť aplikovať základné princípy ochrany osobných údajov v praxi. 
(Pozn./ Obdobný text je použitý aj v iných zákonoch členských štátov – napr. v čl. 6 ods. 3 poľského zákona o ochrane osobných údajov – bez ďalšieho bližšieho vymedzenia). 

Pojem „všeobecne použiteľný identifikátor“ je definovaný v § 4 ods. 1 písm. m) zákona. V § 8 ods. 2 zákona je vymedzené využitie všeobecne použiteľného identifikátora aj s odkazom pod čiarou na zákon o rodnom čísle. 
 	
MZV SR 	K bodu 11  
V § 4a ods. 2 odporúčame uvádzaciu vetu preformulovať „(2) Právnym titulom spracúvania osobných údajov je“. Ďalej odporúčame upresniť, či podľa písm. a) je právnym titulom iba zákon o ochrane osobných údajov alebo aj iný osobitný predpis, napr. zákon č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Rovnako nejasné je to aj napr. v bode 9 v § 4 ods. 2 v druhej vete. Odôvodnenie: pripomienka legislatívno-technická. 	O 	ČA 	Z § 4a ods. 2 návrhu vypustené, presunuté do § 7 ods. 1 a spresnené podľa požiadavky. 

Spresnené. Predkladateľ akceptuje pripomienku k bodu 9 návrhu a v § 4 ods. 2 v druhej vete vypúšťa slovo „osobitný“. Právnym dôvodom sa bude rozumieť tento zákon alebo osobitný zákon. 

(Pozn./ Napr. v § 9 ods. 2 zák. č. 211/2000 Z. z. (zákon o slobode informácií) sa v jeho pôvodnom texte účinnom od 1. 1. 2001 do 2. 1. 2006 ustanovovalo: „Informácie o osobných údajoch fyzickej osoby, ktoré sú spracúvané v informačnom systéme za podmienok ustanovených osobitným zákonom,15) povinná osoba sprístupní len vtedy, ak to ustanovuje osobitný zákon,...“. 
Zákonom č. 628/2005 Z. z. (bod 8) s účinnosťou od 2. 1. 2006 bolo z textu ustanovenia vypustené slovo „osobitný“. 
Zákonodarca tak rozšíril dosah tohto ustanovenia aj na samotný zákon o slobode informácií.) 
 	
MZV SR 	K bodu 9  
§ 4 ods. 3 a súvisiace ustanovenia odporúčame upresniť a zosúladiť. Odôvodnenie: v § 4 ods. 3 sa uvádza, že sprostredkovateľ spracúva osobné údaje v mene a na zodpovednosť prevádzkovateľa, ale na druhej strane pre prevádzkovateľa, ako aj pre sprostredkovateľa sú ustanovené sankcie za konanie, ktoré nie je v súlade so zákonom. Pre aplikačnú prax je potrebné zosúladiť toto ustanovenie s ustanovením § 6a ods. 1 a § 6b ods. 7, teda ktorá strana a v akom rozsahu preberá zodpovednosť za prípadné porušenie ustanovení zákona. Z § 6a ods. 1 vyplýva, že sprostredkovateľ koná v mene prevádzkovateľa a na jeho zodpovednosť, ale v § 6b ods. 7 sa uvádza, za akých okolností zodpovedá aj sprostredkovateľ za porušenie povinností. Všetky ustanovenia je potrebné pre aplikačnú prax zosúladiť. 

 	O 	ČA 	V dôvodovej správe v osobitnej časti k bodu 14 sa uvádza: „Návrh rešpektuje aj stanovisko Pracovnej skupiny pre ochranu osobných údajov zriadenej podľa Čl. 29 smernice 95/46/ES, ktoré prijala v roku 2010 k pojmom prevádzkovateľ a sprostredkovateľ. Podľa neho členské štáty nesmú zabúdať, že kým smernica ukladá zodpovednosť prevádzkovateľovi, nebráni tomu, aby sa vo vnútroštátnych predpisoch o ochrane osobných údajov stanovilo, že v určitých prípadoch by sa navyše za zodpovedného mal považovať aj sprostredkovateľ.“. 

Podľa § 6b ods. 1 návrhu: „Sprostredkovateľ je povinný spracúvať osobné údaje len v rozsahu, za podmienok a na účel dohodnutý v zmluve s prevádzkovateľom a spôsobom podľa tohto zákona. 

Zákon ustanovuje 2 podmienky v súlade s vyššie uvedeným stanoviskom pracovnej skupiny: 
1/ Sprostredkovateľ je povinný spracúvať osobné údaje v rozsahu, za podmienok a na účel dohodnutý v zmluve....“, 
2/ Sprostredkovateľ je povinný spracúvať osobné údaje spôsobom podľa tohto zákona. 
Podľa § 6b ods. 7 návrhu: „Ak sprostredkovateľ zistí, že prevádzkovateľ porušil povinnosť ustanovenú týmto zákonom, je povinný prevádzkovateľa na to písomne upozorniť a bezodkladne ukončiť spracúvanie osobných údajov. Ak si túto povinnosť nesplní, zodpovedá za porušenie povinnosti a za škodu spôsobenú porušením tejto povinnosti spoločne a nerozdielne spolu s prevádzkovateľom. ....“. 
Sprostredkovateľ sa vie zbaviť „zodpovednosti za porušenie povinnosti a za škodu“ , ak splní podmienku podľa 1. vety. 
Napríklad, ak prevádzkovateľ poverí sprostredkovateľa získavaním osobných údajov a v podmienkach spracúvania osobných údajov (tie určuje prevádzkovateľ) ustanoví, že má na účel podpory marketingu získavať rodné číslo, ktoré je neadekvátnym osobným údajom na tento účel, potom sprostredkovateľ, ak nechce zodpovedať za porušenie zákona a za škodu, ktorá dotknutej osobe týmto vznikne, mal by to oznámiť prevádzkovateľovi a ukončiť získavanie osobných údajov. Ak si to neuvedomí a bude osobné údaje (rodné číslo) na tento účel získavať, bude konať spôsobom, ktorý je v rozpore s týmto zákonom – v tomto prípade však sprostredkovateľ neporuší dohodnuté podmienky, ktoré určil prevádzkovateľ v zmluve (odhliadnuc od toho, že tie sú určené v rozpore s týmto zákonom, ale sprostredkovateľ postupoval podľa nich, takže ich neporušil). 
Iná situácia nastane, ak prevádzkovateľ určí podmienky spracúvania v súlade so zákonom, ale sprostredkovateľ koná v rozpore s nimi. Prevádzkovateľ určil rozsah osobných údajov meno, priezvisko, adresa a dátum narodenia, ale sprostredkovateľ získava od dotknutých osôb namiesto dátumu narodenia „rodné číslo“. Sprostredkovateľ porušuje zmluvu uzatvorenú s prevádzkovateľom. 
Tieto postupy a sankcie za ne má na mysli pracovná skupina v stanovisku. 

Boli spresnené súvisiace ustanovenia v zmysle pripomienok aj ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy a obsahu právne záväzných aktov EÚ a medzinárodných dokumentov, ktorými je SR viazaná. 
 	
MZV SR 	K bodu 47  
V § 23 ods. 4 odporúčame vypustiť ustanovenie „sú povinní spolu uzavrieť zmluvu“ alebo toto ustanovenie preformulovať. Odôvodnenie: Ustanovenie je formulované nejasne. Zákon Slovenskej republiky nemôže zakladať povinnosti subjektu iného štátu mimo územia Slovenskej republiky. V ods. 9 odporúčame vypustiť slová „ k Zásadám bezpečného prístavu“ alebo tento dokument zapracovať legislatívnym spôsobom. Odôvodnenie: pripomienka legislatívno-technická. 	O 	ČA 	Požiadavka uzatvoriť zmluvu vyplýva napr. z Rozhodnutia Komisie o štandardných zmluvných doložkách pre prenos osobných údajov spracovateľom usadených v tretích krajinách podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES (Ú. v. L39, 12.02.2010, s 5 (2010/87/EÚ)).Pripomienka nemá normatívnu váhu a je výlučne štylistického charakteru, nakoľko obidva subjekty spolu musia uzavrieť zmluvu o spracovaní, resp. prenose osobných údajov. Iniciatíva môže vyjsť z obidvoch strán. 

Upravené. 
Safe harbor je uvedený v odkaze v poznámke pod čiarou na rozhodnutie komisie. „26d) Rozhodnutie komisie z 26. júna 2000 v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES o primeranosti ochrany poskytovanej zásadami „bezpečného prístavu“ a súvisiacimi často kladenými otázkami vydanými Ministerstvom obchodu USA (Ú. v. ES L215, 25.08.2000).“. 
 	
MZV SR 	K bodu 32  
§ 17 ods. 6 odporúčame preformulovať a lehotu piatich rokov vypustiť. Odôvodnenie: z definície nie je zrejmé, čo sa stane s registrom po piatich rokoch. Nie je jasné, či po uplynutí danej doby už register nie je povinnosť aktualizovať alebo sa aktualizáciou myslí aj zároveň jeho vyhotovenie. 	O 	ČA 	Spresnené. 
Lehotu je potrebné zachovať. 
 	
MZV SR 	K bodu 32  
§ 17 ods. 4 písm. a) odporúčame preformulovať. Odôvodnenie: odporúčame upresniť, kto bude vykonávať poučenia v prípade jeho uchovávania v osobnom spise. Poučenia by mali byť uložené u zodpovednej osoby. Z hľadiska pôsobnosti MZV SR budú časté zmeny „operácií s osobnými údajmi“ v dôsledku rotácie zamestnancov. Poučenie by mala vykonávať zodpovedná osoba, ktorá má mať poučenie k dispozícii, nie však v osobných spisoch zamestnancov. 	O 	ČA 	Zákon o ochrane osobných údajov sa netýka len úzko vymedzeného jedného okruhu subjektov (prevádzkovateľov), ktorí potrebujú spracúvať osobné údaje o svojich klientoch, napr. kominári. 
Zákon o ochrane osobných údajov sa týka v rámci SR všetkých subjektov vo verejnom a súkromnom sektore. 
Z toho vyplýva široká škála ich rozdielnych postavení, právomocí, pôsobnosti s diametrálne rozličnými prístupmi pri spracúvaní osobných údajov (spracúvanie osobných údajov centralizovane na jednom mieste, alebo spracúvanie na viacerých pobočkách avšak s riadením z jedného centra .... .). Je nemožné vyhovieť každému tak, aby nedošlo k narušeniu jeho symbiózy pri spracúvaní osobných údajov, ak je potrebné jednotne zadefinovať nejakú povinnosť. 
V takýchto prípadoch je nevyhnutné zohľadňovať, k akým postupom pri spracúvaní dochádza u väčšiny subjektov a podľa toho vybrať jednu z viacerých možností. Subjekty spravidla vedú osobné spisy svojich zamestnancov (i tu sa môže líšiť názov takéhoto dokumentu), avšak jedno majú spoločné, že sa do nich zakladajú údaje o zamestnancovi. Tieto spisy nemožno kedykoľvek zlikvidovať. Treba dodržať postup podľa osobitného predpisu. Napríklad u štátnych zamestnancov (ide o veľkú skupinu subjektov vo verejnom sektore, ktorí takéto osobné spisy vedú) podľa § 73 zákona č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v platnom znení sa všetky písomnosti týkajúce sa štátnozamestnaneckého pomeru štátneho zamestnanca zakladajú do jeho osobného spisu. Osobný spis štátneho zamestnanca, ktorý vedie osobný úrad, obsahuje osobné údaje štátneho zamestnanca, ktoré sú nevyhnutné na realizáciu práv a povinností vyplývajúcich zo štátnozamestnaneckého pomeru. Ak sa určí zákonom, že poučenie oprávnenej osoby je súčasťou osobného spisu zamestnanca, potom ho nemožno kedykoľvek zlikvidovať a vzťahuje sa naň rovnaký režim ako na celý osobný spis. 
Ak prevádzkovateľ potrebuje zvoliť z rôznych organizačných dôvodov iný postup pri poučení oprávnených osôb, nie je vylúčené, aby si ho zadefinoval vo svojom pracovnom poriadku. Napriek obavám pripomienkujúceho subjektu si nemyslíme, že by v jeho podmienkach nebolo možné originál uchovávať v spise zamestnanca a kópiu u zodpovednej osoby. K poučeniu osoby dochádza pred začatím spracúvania a k opätovnému poučeniu nedochádza zasa tak často. Ak je u prevádzkovateľa viacero pracovných pozícií, a dochádza k rotácii zamestnancov, je vhodné vypracovať na každú príslušnú pozíciu jednotné poučenie a to používať dovtedy, pokiaľ nedôjde ku zmenám (napr. osobitného zákona a pod.). 
Boli vypustené slová „vrátane súpisu povolených operácií s osobnými údajmi“. Návrh bol v tomto bode upravený v zmysle pripomienok aj ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy a obsahu právne záväzných aktov EÚ. 
 	
MZV SR 	K bodu 32  
Upozorňujeme, že plnenie povinností podľa § 17 ods. 2 písm. a) a d) bude v praxi prinášať veľa administratívy, a tým aj potrebu nárastu finančných a mzdových nákladov. 
Sme toho názoru, že návrh celkovo bude znamenať zvýšenie administratívnej záťaže, navýšenie počtu pracovných miest. Nie je možné napr. v podmienkach MZV SR, aby jedna osoba plnila nárast nových úloh vyplývajúcich z návrhu zákona, hlavne z dôvodu rotácie zamestnancov a ďalších častých zmien. 	O 	N 	Podľa Čl. 16 Smernice 95/46/ES: „Akákoľvek osoba, ktorá koná z poverenia prevádzkovateľa alebo sprostredkovateľa ako aj samotný sprostredkovateľ, ktorí majú prístup k osobným údajom, môže tieto osobné údaje spracúvať výlučne podľa pokynov prevádzkovateľa...“. 

Aj podľa doteraz platného znenia § 17 zákona č. 428/2002 Z. z. sú prevádzkovateľ a sprostredkovateľ povinní poučiť svoje oprávnené osoby o právach a povinnostiach ustanovených týmto zákonom a o zodpovednosti za ich porušenie. Poučenie sú povinní vykonať pred vydaním prvého pokynu oprávnenej osobe na vykonanie akejkoľvek spracovateľskej operácie s osobnými údajmi. O poučení vedú písomný záznam. 

Smernica ako aj zákon aj doteraz požadovali poučenie oprávnených osôb. Z odôvodnenia pripomienkujúceho subjektu (MZV SR) akoby vyplývalo, keďže poukazuje na § 17 ods. 2 písm. d) návrhu, že subjekt doteraz umožňoval svojim oprávneným osobám (všetkým) prístup do (všetkých) informačných systémov bez akéhokoľvek „nastavenia“ prístupových práv vstupovať do systému podľa oprávnenia vyplývajúceho z pracovného zaradenia oprávnenej osoby. 
Podľa § 17 ods. 2 písm. a) návrhu je prevádzkovateľ (sprostredkovateľ) povinný v poučení uviesť napr. „podmienky spracúvania osobných údajov“. Ide najmä o pokyny súvisiace so spracúvaním osobných údajov v praxi (§ 4 ods. 1 písm. s) zákona). Oprávnená osoba by mala vedieť, ako môže a ako nesmie nakladať s osobnými údajmi. Mala by vedieť, aké údaje má právo získavať od žiadateľa (napr. o vízum). Mala by v takom prípade poznať podmienky, ktoré ustanovuje osobitný predpis, napr. zákon č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v platnom znení. Tieto povinnosti mal prevádzkovateľ aj doteraz. Návrh v predkladanom znení tieto už existujúce povinnosti len precizuje a to tak, aby nedochádzalo k pochybnostiam. 
Tieto úpravy a nielen tohto ustanovenia boli vykonané výslovne na základe skúseností z praxe a žiadostí prevádzkovateľov o spresnenie povinností v takom rozsahu, aby bolo zrejmé, čo je ich povinnosťou. 
 	
MZV SR 	K bodu 30  
V poznámke pod čiarou č. 20 slová „v znení zákona č. 216/2007 Z. z.“ zmeniť na „v znení neskorších predpisov“. Odôvodnenie: pripomienka legislatívno-technická. 

 	O 	N 	V poznámke pod čiarou k odkazu 20 sa uvádza „§ 20 zákona č. 395/2002 Z. z. v znení zákona č. 216/2007 Z. z.“. 

§ 20 bol novelizovaný len zákonom č. 216/2007 Z. z.. 

Podľa bodu 49 Prílohy č. 5 Legislatívnych pravidiel vlády SR platí: 
„Ak sa novelami právneho predpisu zmenili alebo doplnili len niektoré ustanovenia pôvodného právneho predpisu, cituje sa pri ustanovení, ktoré zostali novelami nedotknuté, iba pôvodný právny predpis. Ak sa ustanovenie pôvodného právneho predpisu zmenilo alebo doplnilo len niektorou z viacerých noviel právneho predpisu, popri pôvodnom právnom predpise sa cituje len táto novela.“. 
 	
MZV SR 	K bodu 19  
V § 7 ods. 4 písm. d) odporúčame ponechať pôvodné znenie. Odôvodnenie: v prípade použitia predmetnej kombinácie osobných údajov výhradne v poštovom styku je nanajvýš nelogické žiadať súhlas so spracovaním osobných údajov v prípade, že sa spracúvajú alebo sa plánujú spracúvať ďalšie údaje o dotknutej osobe, keďže by sa skomplikovala poštová komunikácia medzi prevádzkovateľom a fyzickými osobami, ktoré by v prípade požadovania odpovede museli predbežne zasielať súhlas so spracovaním ich údajov. Nie všetky dôvody budú len marketingové aktivity ako sa uvádza v dôvodovej správe. 	O 	N 	Celý text ustanovenia § 7 ods. 4 písm. d) po zapracovaní bodov 18 a 19 návrhu do zákona, znie: 
„Právnym titulom spracúvania osobných údajov je tento zákon, ak predmetom spracúvania sú výlučne titul, meno, priezvisko a adresa dotknutej osoby bez možnosti priradiť k nim ďalšie jej osobné údaje a ich využitie je určené výhradne pre potreby prevádzkovateľa v poštovom styku s dotknutou osobou a evidencie týchto údajov; to neplatí, ak zámerom prevádzkovateľa je spracúvať aj ďalšie osobné údaje dotknutej osoby, alebo ak prevádzkovateľ tieto osobné údaje už spracúva z iného dôvodu, na iný účel alebo v inom informačnom systéme, alebo ak prevádzkovateľ neposkytol dotknutej osobe informácie podľa § 10b ods. 3 už pri prvom kontakte s ňou,“. 

V dôvodovej správe sa výslovne uvádza: 
„Z dôvodu systematiky sa navrhuje presun ustanovenia § 7 ods. 4 písm. d) zákona, časti vety za bodkočiarkou, týkajúcej sa spracúvania osobných údajov na účely priameho marketingu, do § 10 ods. 8 zákona. V zostávajúcom texte ustanovenia sa spresňuje, v ktorých prípadoch a za akých presne ustanovených podmienok možno použiť osobné údaje v rozsahu titul, meno, priezvisko a adresu dotknutej osoby.“. 

Ustanovenie ako celok po úprave už nerieši priamy marketing. 

V dôvodovej správe sa ďalej výslovne uvádza: „Ak však účelom oslovenia dotknutej osoby prostredníctvom poštového styku sú akékoľvek marketingové aktivity alebo aktivity priameho marketingu, resp. je zrejmé, že prevádzkovateľ takýmto oslovením dotknutej osoby sleduje realizáciu svojich marketingových aktivít, alebo realizáciu aktivít spojených s priamym marketingom, nesmie postupovať podľa tohto ustanovenia. V takýchto prípadoch návrh zákona výslovne ukladá prevádzkovateľovi povinnosť osobné údaje spracúvať za podmienok ustanovených v § 10 ods. 3, a v § 10 ods. 8 zákona.“. 

Z textu dôvodovej správy jasne vyplýva, že ustanovenie § 7 ods. 4 písm. d) návrhu sa po úprave v žiadnom prípade nevzťahuje na marketing ani na priamy marketing. 

Predkladateľovi nie je jasná ani poznámka pripomienkujúceho subjektu uvedená v odôvodnení :„je nanajvýš nelogické žiadať súhlas so spracúvaním osobných údajov v prípade, že sa spracúvajú alebo sa plánujú spracúvať ďalšie údaje o dotknutej osobe “. 

Spracúvanie osobných údajov na základe § 7 ods. 4 písm. d) v žiadnom prípade nepredpokladá ani nepožaduje súhlas dotknutej osoby. Z uvádzacej vety k tomuto ustanoveniu výslovne vyplýva, že právnym titulom (dôvodom) spracúvania je tento zákon (nie súhlas dotknutej osoby). 
Je otázne, z čoho pripomienkujúci subjekt vyvodzuje, že pre tieto prípady je potrebné získavať súhlas dotknutej osoby. 
 	
MZV SR 	K bodu 16  
V § 7 ods. 2 odporúčame doplniť, akým spôsobom musí byť určený čas platnosti súhlasu. Odôvodnenie: pre potreby aplikačnej praxe odporúčame upresniť, či tento čas sa má viazať na nejaký dátum alebo na nejakú skutočnosť. 

 	O 	N 	Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 	
MZV SR 	K bodu 29  
V poznámke pod čiarou č. 18 a č. 19 odporúčame na konci doplniť slová „v znení neskorších predpisov“. Odôvodnenie: pripomienka legislatívno-technická. 

 	O 	N 	V poznámke pod čiarou k odkazu 18 sa uvádza „§ 2 ods. 15 a 18 zákona č. 395/2002 Z. z. .........“. 

§ 2 ods. 15 a 18 neboli doteraz novelizované. 

V poznámke pod čiarou k odkazu 19 sa uvádza „§ 2 ods. 16 zákona č. 395/2002 Z. z .“. 

§ 2 ods. 16 nebol doteraz novelizovaný. 

Podľa bodu 49 Legislatívnych pravidiel vlády SR platí: „Ak sa novelami právneho predpisu zmenili alebo doplnili len niektoré ustanovenia pôvodného právneho predpisu, cituje sa pri ustanovení, ktoré zostali novelami nedotknuté, iba pôvodný právny predpis.“. 

/Pozn. Zákonom č. 216/2007 Z. z. bol novelizovaný len § 2 ods. 2/. 
 	
MZV SR 	K bodu 62  
§ 49 odsek 7 písm. d) odporúčame ustanovenie preformulovať. Odôvodnenie: v niektorých prípadoch nie je možné, vzhľadom na osobitný predpis, rozdeliť osobitne osobné údaje spracúvané na rôzne účely a tým sa nevystaviť hrozbe priestupku. 

 	O 	N 	Ustanovenie § 49 ods. 7. písm. d) nadväzuje na ustanovenie § 6 ods. 1 písm. e) zákona. 
Podľa čl. 6 Smernice 95/46/ES osobné údaje získané na stanovený účel nesmú byť ďalej spracúvané spôsobom nezlučiteľným s týmto účelom. 
Predkladateľovi nie je zrejmé, čo sa myslí „nie je možné, vzhľadom na osobitný predpis, rozdeliť osobitne osobné údaje spracúvané na rôzne účely...“. Nie je ani vylúčené (keďže predkladateľ nepozná situáciu, ktorú má pripomienkujúci subjekt na mysli), že osobitný predpis nie je v súlade so všeobecným predpisom o ochrane osobných údajov. 
Združovaním osobných údajov získaných na rozdielne účely dochádza k porušeniu princípu založeného smernicou, podľa ktorého osobné údaje možno využiť len spôsobom a na účel, ktorý bol vymedzený alebo ustanovený pred ich získaním alebo na účel, ktorý bol určený dodatočne, avšak ten nesmie byť nezlučiteľný s pôvodným účelom. 
 	
MZV SR 	K bodu 4  
V § 3 ods. 3 žiadame vypustiť slová „údaje o správaní alebo konaní“. Odôvodnenie: Údaje o správaní alebo konaní fyzickej osoby nemožno považovať za osobné údaje, keďže sa jedná o veľmi všeobecnú a meniacu sa informáciu, ktorá nevedie k identifikácii konkrétnej osoby a v aplikačnej praxi by to spôsobovalo neustále porušovanie ochrany osobných údajov. Túto pripomienku považujeme za zásadnú.  	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 09. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. Predkladateľ pripomienkujúcemu subjektu podrobne vysvetlil dôvody, prečo nemôže akceptovať navrhovanú zmenu. 

Rozpor bol odstránený. 

Názor subjektu aplikovaný na danú problematiku je motivovaný nesprávnym výkladom základných pojmov ochrany osobných údajov, je 
mimo rámca Smernice 95/46/ES, je v rozpore s názorom Pracovnej skupiny pre ochranu osobných údajov zriadenej podľa článku 29, ktorá k pojmu „osobné údaje“ zverejnila výklad vo svojom „Stanovisku 4/2007 k pojmu osobné údaje“, ktorý je pre členské štáty EÚ záväzný a je aj v rozpore s rozsudkami Európskeho súdneho dvora. 

Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
MZV SR 	K bodu 30  
V § 13 ods. 4 písm. a) a b) slová „štvrť roka“ žiadame zmeniť na „jeden rok“. 
Odôvodnenie: Navrhované znenie „štvrť roka“ predpokladá štyri vyraďovacie konania v priebehu jedného roka, pričom vyraďovanie registratúrnych záznamov predstavuje niekoľko navzájom súvisiacich procesov ako príprava návrhu na vyradenie, archívne posúdenie, rozhodnutie Ministerstva vnútra Slovenskej republiky, preberanie archívnych dokumentov, ničenie registratúrnych záznamov. Všetky procesy vyradenia sú realizované v súlade s ustanoveniami zákona č. 395/2002 Z. z., a teda zabezpečenie dodržania ustanovenia navrhovaného znenia nie je možné. Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky v súlade s § 18 zákona č. 395/2002 Z. z. vykonáva vyraďovacie konanie pravidelne v intervale jeden rok, pričom do procesu vyraďovacieho konania by boli v súlade s navrhovaným ustanovením zahrnuté aj registratúrne záznamy obsahujúce osobné údaje uvedené § 13 ods. 4 písm. a) a b) a v § 10d návrhu zákona. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 09. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. Predkladateľ pripomienkujúcemu subjektu podrobne vysvetlil dôvody, prečo nemôže akceptovať navrhované znenie. 

Rozpor bol odstránený. 

§ 13 ods. 4 písm. a) návrhu neustanovuje interval vyraďovacích konaní, ale ustanovuje dĺžku lehoty uloženia registratúrneho záznamu. 
Čas platnosti súhlasu dotknutej osoby má obdobný charakter, ako čas platnosti zmluvy. Po uplynutí času platnosti zmluvy začne plynúť lehota uloženia zmluvy (registratúrneho záznamu). Dĺžku lehoty uloženia zmluvy si stanovuje pôvodca registratúry v registratúrnom pláne, ak nie je ustanovená zákonom. 
Obdobne po uplynutí času platnosti súhlasu dotknutej osoby začne plynúť lehota uloženia osobných údajov spracúvaných na základe súhlasu dotknutej osoby. Túto lehotu uloženia ustanovuje priamo zákon o ochrane osobných údajov v § 13 ods. 4 písm. a) návrhu. Podľa § 10 ods. 4 vyhlášky MV SR č. 628/2002 Z. z.: „Lehota uloženia začína plynúť prvým dňom roka nasledujúceho po roku, v ktorom pôvodca registratúry uzavrel spis.“. 
Prevádzkovateľ teda vyraďuje registratúrne záznamy obsahujúce osobné údaje spracúvané na základe súhlasu dotknutej osoby raz za kalendárny rok, vždy k 31. marcu. Vtedy uplynie lehota uloženia, ktorej dĺžka je štvrť roka. 
Právne záväzné akty EÚ a medzinárodné zmluvy, ktorými je SR viazaná, idú vo svojich ustanoveniach ešte ďalej v prípadoch, ak sú osobné údaje spracúvané na základe súhlasu dotknutej osoby. Použitím extenzívneho výkladu by sme zákonite dospeli k záveru, že požadujú okamžitú likvidáciu osobných údajov prevádzkovateľmi po zistení, že sú už nepotrebné. Predkladateľ mal záujem na tom, aby aj toto vyraďovanie sa uskutočňovalo v súlade s osobitným predpisom, a preto stanovil lehotu, ktorú už nemožno ďalej predlžovať. I tak v maximalistickom prípade, keď dôjde k uzavretiu spisu (t. z. k uplynutiu času platnosti súhlasu dotknutej osoby 1. januára roku 2011, lehota uloženia začne plynúť až 1. januára roku 2012 a uplynie 31. marca 2012. Znamená to, že prevádzkovateľ bude osobné údaje dotknutej osoby spracúvať ešte 15 mesiacov po tom, ako uplynul čas platnosti súhlasu dotknutej osoby. 
Ak by bolo možné spracúvať osobné údaje na základe súhlasu dotknutej osoby bez časového obmedzenia, potom by aj dávno zosnulá dotknutá osoba bola neraz oslovovaná firmou, pretože firma by sa nemala ako dozvedieť, že osoba už nežije (napokon, sú to náklady pre firmu na zbytočné poštové zásielky). 
Bez obmedzenia času platnosti zmluvy, by nebolo jasné, kedy má začať plynúť lehota uloženia, resp. by nikdy plynúť nezačala. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
MZV SR 	K bodom 29 a 30 
V § 13 ods. 1 a ods. 3 žiadame slová „ich zlikvidovať“ zmeniť na „vykonať úkony smerujúce k ich vyradeniu“ a súčasne žiadame tieto ustanovenia preformulovať a zlúčiť ich do spoločného odseku 1 takto: 
„(1) Ak tento zákon neustanovuje inak, uplynutím lehoty uloženia registratúrneho záznamu,18) ktorý obsahuje osobné údaje, zaniká právny titul ich spracúvania a prevádzkovateľ ako pôvodca registratúry19) je povinný zamedziť prístup k osobným údajom, ak predtým k zamedzeniu nedošlo a vykonať úkony smerujúce k jeho vyradeniu, vrátane jeho elektronickej kópie, ako aj elektronického registratúrneho záznamu v súlade s osobitným predpisom.“. 
Poznámky pod čiarou 18 a 19 znejú: 
„18) § 2 ods. 15 a 18 zákona č. 395/2002 Z. z. o archívoch a registratúrach a o doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
19) § 2 ods. 16 zákona č. 395/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov.“. 
V poslednej vete odseku 1 je potrebné doplniť odkaz na osobitný predpis. 
Odôvodnenie: V zmysle § 19 zákona č. 395/2002 Z. z. o archívoch a registratúrach a o doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „ zákon č. 395/2002 Z. z.") pôvodca registratúry nie je oprávnený po uplynutí lehoty uloženia registratúrneho záznamu na jeho likvidáciu. Ničenie registratúrnych záznamov pôvodcu registratúry podlieha v zmysle § 20 zákona č. 395/2002 Z. z. vyraďovaciemu konaniu. Pôvodca registratúry v zmysle § 18 ods. 2 zákona č. 395/2002 Z. z. môže vyradiť registratúrne záznamy len vo vyraďovacom konaní. Proces likvidácie predstavuje len jednu časť komplexu vyraďovacieho konania. Uvedené zákony je potrebné zosúladiť. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 09. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. Predkladateľ pripomienkujúcemu subjektu podrobne vysvetlil dôvody, prečo nemôže akceptovať navrhované znenie. 

Rozpor bol odstránený. 

Ustanovenia § 13 ods. 1 až 4 boli spresnené a upravené v zmysle pripomienok aj ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 

Predkladateľ je toho názoru, že pripomienkujúci subjekt žiada zaviesť do zákona nový termín „zamedziť“, ktorý v zákone nie je vymedzený a vypustiť termín „blokovanie“, ktorý je vymedzený v § 4 ods. 1 písm. f) zákona, je zaužívaný pre oblasť ochrany osobných údajov a pochádza zo Smernice 95/46/ES (napr. Čl. 2 písm. b), Čl. 12 písm. b) a c) a ďalších.). Zákon musí byť terminologicky jednotný. Ak už raz bol pojem v zákone vymedzený, treba ho dôsledne používať. 

Pripomienkujúci subjekt uvádza: „pôvodca registratúry nie je oprávnený po uplynutí lehoty uloženia registratúrneho záznamu na jeho likvidáciu.“. 
Návrh v odseku 3 takúto podmienku neustanovuje. 

„(3) Po uplynutí lehoty uloženia je prevádzkovateľ povinný osobné údaje zablokovať, ak predtým k ich blokovaniu nedošlo a bez zbytočného odkladu vykonať úkony smerujúce k vyradeniu a likvidácii20) registratúrnych záznamov, ktoré tieto osobné údaje obsahujú vrátane ich elektronických kópií ako aj elektronických registratúrnych záznamov v súlade s osobitným predpisom.“. 

Dikcia jednoznačne hovorí o úkonoch smerujúcich k vyradeniu a likvidácii. 

Nakoľko však ustanovenie § 20 zákona č. 395/2002 Z. z. nejednoznačne ukladá povinnosť zničiť registratúrne záznamy bez trvalej dokumentárnej hodnoty, zákon o ochrane osobných údajov musí túto povinnosť prevádzkovateľovi určiť, inak proces likvidácie nebude v súlade s právne záväznými aktmi EÚ. 

Ministerstvo vnútra SR, ktoré je gestorom zákona č. 395/2002 Z. z., nenamietalo vecný obsah ustanovení § 13 ods. 1, 3 a 4 návrhu. 

K poznámkam pod čiarou platí vyhodnotenie „K bodu 29“. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
MZV SR 	K bodu 62  
V § 49 ods. 6 písm. d) s poukazom na novelizačný bod č. 2 žiadame toto ustanovenie preformulovať alebo vypustiť. 
Odôvodnenie: nie je jasné, z akého dôvodu sa zodpovednosť za správne delikty prenáša v tomto ustanovení na prevádzkovateľa. Sme toho názoru, že nie je možné, aby prevádzkovateľ bol sankcionovaný iba za to, že poveril spracúvaním osobných údajov sprostredkovateľa, ktorý zapríčinil nejaký následok, ktorý je v rozpore so zákonom a kedy by vlastne mal byť zodpovedný sprostredkovateľ. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	A 	Upravené. 	
MO SR 	K čl. I bodu 55 návrhu zákona  
Odporúčame v navrhovanom § 38 ods. 3 slová „podľa iných zákonov s týmto zákonom alebo“ nahradiť slovami „podľa tohto zákona“, keďže navrhovaná právomoc nepatrí Európskej komisii.  	O 	A 	Bod 55 bol z návrhu vypustený. 	
MO SR 	K čl. I bodu 40 návrhu zákona  
Odporúčame doplniť oznamovaciu povinnosť zo strany zodpovednej osoby, ak prestane spĺňať predpoklady na výkon funkcie.  	O 	A 	Upravené. 	
MO SR 	K čl. I bodu 28 návrhu zákona  
Odporúčame úpravu v navrhovanom ustanovení § 10e preformulovať tak, aby sa obmedzila na rozsah predmetu novelizovaného zákona. Poukazujeme napr. na osobitnú právnu úpravu ochrany súkromia pri použití informačno-technických prostriedkov v zákone č. 166/2003 Z. z. o ochrane súkromia pred neoprávneným použitím informačno-technických prostriedkov a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o ochrane pred odpočúvaním). Navrhovaná právna úprava v § 10e je problematická, keďže informačno-technické prostriedky, ktorými sú aj fototechnické, optické, mechanické, chemické a iné technické prostriedky sa pri vyhotovovaní a využívaní obrazových, zvukových alebo iných záznamov používajú podľa uvedeného zákona utajovaným spôsobom, čo predložená právna úprava nezohľadňuje. Z hľadiska jednotlivých odsekov v § 10e navrhujeme vypustiť odsek 1, ktorý považujeme za nadbytočný vzhľadom na jeho všeobecný obsah a ktorý zároveň neumožňuje oprávnené zásahy do súkromia v nadväznosti napr. na čl. 8 Európskeho dohovoru o ľudských právach. V odseku 2 poukazujeme na to, že monitorovanie priestoru prístupného verejnosti je možné aj iným spôsobom, ako snímaním obrazu a zvuku, čo predmetné ustanovenie nepostihuje. Zároveň zreteľné označenie tohto priestoru nezohľadňuje utajované monitorovanie v prípadoch, kedy je to potrebné na ochranu záujmov v zmysle citovaného dohovoru. Rovnako odsek 4 nepočíta s osobitnou právnou úpravou týkajúcou sa napr. likvidácie záznamov v zákone o ochrane pred odpočúvaním. Dávame na zváženie, či právna úprava monitorovania priestoru, ktorý nie je verejnosti prístupný, by nemala byť prísnejšia oproti monitorovaniu priestorov prístupných verejnosti a nakoľko by takáto úprava mala byť predmetom predloženého návrhu zákona. V odseku 5 sa v druhej vete upravuje nová povinnosť pre zamestnávateľa, ktorú navrhujeme dať do súladu s osobitnou právnou úpravou obsiahnutou napr. v čl. 11 Zákonníka práce. Zároveň slovo „zamestnávateľ“ navrhujeme nahradiť slovom „prevádzkovateľ“ v súlade s prvou vetou navrhovaného ustanovenia a predmetom úpravy novelizovaného zákona.  	O 	A 	Ustanovenie § 10e bolo z návrhu vypustené. 

Predkladateľ reaguje len na jednu poznámku pripomienkujúceho subjektu uvedenú v súvislosti s označením verejne prístupného priestoru: 
„Zároveň zreteľné označenie tohto priestoru (pozn./ myslí sa verejne prístupný priestor) nezohľadňuje utajované monitorovanie v prípadoch, kedy je to potrebné na ochranu záujmov v zmysle citovaného dohovoru.“. 

Ustanovenie § 10e sa týkalo informačnej povinnosti prevádzkovateľa. Odsek 2 § 10e len spresňoval tú časť ustanovenia § 10 ods. 7, ktorá sa týka zreteľného označenia a to v takom rozsahu, v akom je prevádzkovateľ povinný zabezpečiť informačnú povinnosť v prípade, že monitoruje verejne prístupný priestor a je povinný priestor označiť. 
V § 10 ods. 7 je, okrem iného, výslovne ustanovené: 
„Priestor prístupný verejnosti možno monitorovať pomocou videozáznamu alebo audiozáznamu len na účely verejného poriadku a bezpečnosti, odhaľovania kriminality alebo narušenia bezpečnosti štátu, a to len vtedy, ak priestor je zreteľne označený ako monitorovaný. Označenie monitorovaného priestoru sa nevyžaduje, ak tak ustanovuje osobitný zákon. ...“. 

Zákon o ochrane osobných údajov umožňuje osobitnou právnou úpravou ustanoviť, že vybrané (citlivé) monitorovacie systémy nebudú označené. 

Predkladateľ preto nesúhlasí s názorom pripomienkujúceho subjektu, že zákon o ochrane osobných údajov nezohľadňuje utajované monitorovanie....“. 
 	
MO SR 	K čl. I návrhu zákona všeobecne 
V návrhu zákona odporúčame pojem „právny titul“ nahradiť iným pojmom, napríklad „právny dôvod“.  	O 	A 	Upravené. 	
MO SR 	K čl. I bodu 21 návrhu zákona  
Odporúčame v navrhovanom § 7 ods. 5 v poslednej vete slovo „uplatňuje“ nahradiť slovami „alebo ak fyzická osoba uplatňuje“ v súlade s predchádzajúcim textom ustanovenia.  	O 	A 	Upravené. 

Ustanovenie bolo upravené aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov. 
 	
MO SR 	K čl. I bodu 11 návrhu zákona  
Odporúčame v návrhu zákona konkretizovať pojem „dôverné údaje“, alebo tento pojem z navrhovaného § 4a ods. 4 vypustiť. Podľa čl. 6 ods. 2 Legislatívnych pravidiel vlády SR sa v návrhu zákona smú používať len správne a v právnom poriadku ustálené pojmy. Ak niet vhodného pojmu alebo termínu, možno na jeho utvorenie použiť iné slovo alebo slovné spojenie, ktoré však treba právne vymedziť. Bez vymedzenia tohto pojmu nie je zrejmé, aké sú právne následky označenia údajov za „dôverné“. 
Zároveň odporúčame v § 4a ods. 4 doplniť, na koho sa uvedené ustanovenie vzťahuje, a spojiť navrhovaný § 4a ods. 7 a 8. 
 	O 	A 	Vypustené. 	
MO SR 	K čl. I bodu 14 návrhu zákona  
Úvodnú vetu navrhovaného § 6a ods. 5 odporúčame začať slovami „Ak tento zákon neustanovuje inak“, a to vzhľadom na znenie § 23 ods. 4, ktorý upravuje odlišné náležitosti zmluvy prevádzkovateľa so sprostredkovateľom. Zároveň v navrhovanom § 6a ods. 6 odporúčame ako nadbytočné vypustiť slovo „inak“ a preformulovať ustanovenie za účelom dosiahnutia lepšej zrozumiteľnosti textu. 
V navrhovanom § 6b ods. 7 odporúčame slovo „porušuje“ nahradiť slovom „porušil“, keďže sprostredkovateľ by nemal čakať na opakované porušenie povinností prevádzkovateľom, aby ho na to upozornil. Zároveň odporúčame za slová „na to“ vložiť slovo „písomne“ vzhľadom na právne následky upozornenia. 
Navrhovaný § 6b ods. 9 je potrebné preformulovať alebo vypustiť, keďže návrh zákona neupravuje, že na sprostredkovateľa sa vzťahujú ustanovenia týkajúce sa prevádzkovateľa, preto je navrhovaná výnimka nadbytočná. 
 	O 	ČA 	Upravené. 

Ustanovenie § 6a ods. 6 bolo z návrhu vypustené. 

Upravené. 

Predkladateľ nesúhlasí s názorom pripomienkujúceho subjektu. 
Podľa § 4a ods. 7 návrhu platí: 
„Ak ďalej nie je ustanovené inak, ustanovenia tohto zákona o prevádzkovateľovi sa vzťahujú aj na sprostredkovateľa.“. 
Následne, ustanovenie § 6b ods. 9 návrhu uvádza výnimky, ktoré ustanovenia o prevádzkovateľovi sa na sprostredkovateľa nevzťahujú. 
 	
MO SR 	K čl. I bodu 12 návrhu zákona  
Odporúčame zvážiť úpravu § 5 ods. 1 v tomto znení: „(1) Prevádzkovateľ spracúva osobné údaje vo vlastnom mene v súlade s právnym titulom spracúvania osobných údajov.“ Poukazujeme na to, že vymedzenie účelu je základnou povinnosťou prevádzkovateľa podľa § 6 ods. 1 novelizovaného zákona. Tým, že zodpovednosť je na strane prevádzkovateľa, nie je potrebné uvádzať, že na vymedzenie účelu spracúvania osobných údajov sa podieľajú aj iné subjekty. Pripomienka tiež nadväzuje na navrhovaný § 4a. 
V navrhovanom § 5 ods. 2 sú uvedené slová „postupovať korektne“, ktoré navrhujeme bližšie vymedziť alebo nahradiť iným zaužívaným slovným spojením, napr. slovami „postupovať zodpovedne“. Rovnaká pripomienka sa týka slovného spojenia „korektné podmienky“ uvedeného v navrhovanom § 5 ods. 4 písm. a). 
Odporúčame právne vymedziť pojem „odborne spôsobilý“ a pojem „spoľahlivý“, ktoré sú použité v navrhovanom § 5 ods. 8. Poukazujeme na čl. 6 ods. 2 Legislatívnych pravidiel vlády SR. Bez vymedzenia týchto pojmov nie je zrejmý ich obsah a nie je možné ustanovenie aplikovať v praxi. Zároveň v navrhovanom § 5 ods. 9 odporúčame uviesť, v akom časovom rozpätí od skončenia plnenia úloh oprávnenej osoby ju môže Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky kontrolovať. 
Navrhovaný § 5 ods. 7 až 9 odporúčame spolu s navrhovaným § 17 ods. 6 upraviť do nového ustanovenia § 5a s nadpisom „Oprávnená osoba“. 
 	O 	ČA 	Upravené. 

S odôvodnením pripomienkujúceho subjektu nemožno celkom súhlasiť. 
Slovné spojenie sám alebo spoločne s inými je použité zámerne, aby zákon bol terminologicky jednotný a na všetkých miestach používal jednotné pojmy. Toto slovné spojenie sa používa v § 4 ods. 2 návrhu, v ktorom je vymedzený pojem „Prevádzkovateľ“. Ide o transpozíciu Čl. 2 písm. d) Smernice 95/46/ES, kde sa táto podmienka výslovne ustanovuje. 
Nie je priestor v tomto pripomienkovom konaní na ďalšie vysvetľovanie významu tohto slovného spojenia v definícii prevádzkovateľa. Doteraz však s ním prevádzkovatelia v zákone nemali problém. 
§ 6 ods. 1 písm. a) zákona už konkrétne ustanovuje povinnosť kedy a ako vymedziť účel. 

Vypustené. 

Vypustené. 

Dotknutá osoba má právo podať na úrad oznámenie (sťažnosť), v ktorej vysloví podozrenie, že bývalý zamestnanec prevádzkovateľa (oprávnená osoba) porušil mlčanlivosť tým, že sprístupnil jej osobné údaje neoprávnene inej osobe. Zákon ukladá oprávneným osobám podľa § 18 ods. 2 povinnosť mlčanlivosti a podľa § 18 ods. 4 zákona táto povinnosť trvá aj po zániku funkcie oprávnenej osoby ako aj po ukončení jej ...napr. štátnozamestnaneckého pomeru...“. 
Úrad by mal prešetriť porušenie povinnosti mlčanlivosti podľa § 18 ods. 2 ako aj porušenie mlčanlivosti podľa § 18 ods. 4 zákona. Na takéto šetrenie musí byť však vybavený vyšetrovacími právomocami. Musí mať možnosť zisťovať informácie od fyzických osôb a právnických osôb, 
- či sa šetrená osoba dopustila porušenia povinnosti mlčanlivosti, napr. 
vyzradením osobných údajov pri komunikácii s nimi, 
- či šetrená osoba im úmyselne vyzradila osobné údaje s cieľom získať pre seba prospech a ak áno, či tým nemohlo dôjsť k naplneniu niektorej skutkovej podstaty trestného činu, 
- či šetrená osoba nevyzradila osobné údaje s cieľom poškodiť konkrétneho prevádzkovateľa (prípady, keď zamestnanec pri odchode z firmy nelegálne skopíruje na USB kľúč databázu s osobnými údajmi klientov firmy a po uplynutí istého času, ich „ponúkne“ zamestnancovi iného konkurenčného subjektu) a pod. 
Takéto vyšetrovacie právomoci sa požadovali pre úrad v tomto návrhu. 
Vyšetrovanie preto nemožno obmedziť lehotou. Povinnosť mlčanlivosti bývalej oprávnenej osoby nie je obmedzená. 

Dozorné orgány majú podľa právne záväzných aktov EÚ povinnosť prispievať k odhaľovaniu trestnej činnosti v oblasti ochrany osobných údajov. Bez týchto vyšetrovacích právomocí úrad túto povinnosť nevie plniť a k takémuto odhaľovaniu nemá prístup. 

Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 
 	
MO SR 	K čl. I bodu 32 návrhu zákona  
Navrhovaný § 17 ods. 2 písm. b) odporúčame upraviť takto: „b) práva a povinnosti oprávnenej osoby na základe právneho titulu spracúvania osobných údajov prevádzkovateľa,“. Oprávnená osoba koná v mene prevádzkovateľa, čo navrhujeme zohľadniť vo formulácii jej poučenia zo strany prevádzkovateľa. Zároveň prevádzkovateľ by mal poučiť oprávnenú osobu o právach a povinnostiach v plnom rozsahu, keďže osobné údaje sa môžu spracúvať aj inak ako na základe zákona. 
Taktiež odporúčame preformulovať navrhovaný § 17 ods. 6, rozčleniť ho na dva odseky a uviesť v novom § 5a ako odseky 5 a 6 takto: 
„(5) Register oprávnených osôb obsahuje najmä 
a) meno, priezvisko s titulmi, dátumom narodenia, pracovné zaradenie alebo funkciu; ak ide o fyzickú osobu – podnikateľa, uvedú sa aj jeho identifikačné údaje, 
b) identifikačné označenie informačných systémov, do ktorých má oprávnená osoba prístup, 
c) deň poučenia, 
d) deň, odkedy osoba prestala byť oprávnenou osobou. 
(6) Prevádzkovateľ je povinný aktualizovať register svojich oprávnených osôb do 10. dňa v kalendárnom mesiaci za obdobie predchádzajúceho kalendárneho mesiaca a uchovať ho ešte päť rokov po uplynutí kalendárneho roka, v ktorom bol vyhotovený.“. 
Navrhovanú úpravu týkajúcu sa oprávnenej osoby odporúčame teda uviesť v jednom ustanovení (§ 5a) z dôvodu jej prehľadnosti. 
 	O 	ČA 	Upravené. 

Návrh bol v tejto časti upravený v zmysle pripomienok aj ďalších pripomienkujúcich subjektov. 
 	
MO SR 	K čl. I bodu 31 návrhu zákona  
Odporúčame bližšie vymedziť povinnosti prevádzkovateľa uvedené v navrhovanom § 15 ods. 1 a ods. 2 písm. g), navrhujeme predovšetkým konkretizovať slová „primerané technické, organizačné a personálne opatrenia zodpovedajúce spôsobu spracúvania“ a slová „dostatočne bezpečného prístupového hesla“. V § 15 ods. 2 odporúčame úvodnú vetu preformulovať z dôvodu väčšej zrozumiteľnosti v nadväznosti na obsah písmen tohto odseku.  	O 	ČA 	Minimálne technické, organizačné a personálne opatrenia sú spresnené v § 15 ods. 2 návrhu a pritom treba vziať do úvahy najmä použiteľné technické prostriedky, dôvernosť a dôležitosť spracúvaných osobných údajov ako aj rozsah možných rizík, ktoré sú spôsobilé narušiť bezpečnosť alebo funkčnosť informačného systému. Variabilita informačných systémov z hľadiska ich technického, personálneho a organizačného zabezpečenia ako aj ich rôzny rozsah a obsah nedáva priestor na bližšie vymedzenie týchto termínov. 

Upravené. 

Upravené. 
 	
MO SR 	K čl. I bodu 4 návrhu zákona  
V navrhovanom § 3 ods. 2 odporúčame pojmy ,,ľahko dostupné prostriedky“ a ,,vynaloženie zvýšenej námahy“ konkretizovať, pretože ide o všeobecné a nejasné pojmy, čo je v rozpore so všeobecnou časťou dôvodovej správy – spresniť terminológiu a doterajšie definície. 	O 	ČA 	V dôvodovej správe osobitnej časti k bodu 4 návrhu sa uvádza, že „Pracovná skupina pre ochranu osobných údajov zriadená podľa článku 29 Smernice 95/46/ES v roku 2007 prijala Stanovisko k pojmu osobné údaje. Pojem „osobné údaje“ je vymedzený v článku 2 písm. a) Smernice 95/46/ES, obsah stanoviska ho veľmi podrobne analyzuje a naznačuje jasné východiská, ako tento pojem komplexne vysvetľovať a aplikovať.“. 
Predkladateľ nie je toho názoru, že tieto zrozumiteľné slovné spojenia je potrebné nejako zvlášť vymedzovať. Zo stanoviska, ktoré je pre členské štáty záväzné, je ich obsah úplne zrejmý, väčšina prevádzkovateľov má povinnosť poveriť výkonom dohľadu zodpovednú osobu, ktorá musí byť vyškolená a musí vedieť aplikovať základné princípy ochrany osobných údajov v praxi. 
(Pozn./ Obdobný text je použitý aj v iných zákonoch členských štátov – napr. v čl. 6 ods. 3 poľského zákona o ochrane osobných údajov – bez ďalšieho bližšieho vymedzenia). 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
Spresnené a upravené aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 
 	
MO SR 	K čl. I bodu 28 návrhu zákona  
Odporúčame v navrhovanom § 10a ods. 1 písm. e) slová „na ich opravu“ nahradiť presnejšími slovami „na opravu osobných údajov“ vzhľadom na predchádzajúci text ustanovenia. V § 10a ods. 8 odporúčam slovo „včas“ nahradiť slovom „bezodkladne“.  	O 	ČA 	Upravené. 

V uvádzacej vete § 10a ods. 1 sa ustanovuje: „Prevádzkovateľ, ktorý pripravuje spracúvanie osobných údajov dotknutej osoby, je povinný pred ich získavaním dotknutej osobe vopred oznámiť..... 

Podľa § 10a ods. 8: „Prevádzkovateľ ....je povinný požiadať dotknutú osobu o súhlas a včas jej oznámiť informácie podľa odsekov 1 až 4...“. 

Ustanovenie § 10a ods. 8 priamo odkazuje na odseky 1 až 4, z ktorých odseky 1 až 3 sa týkajú poskytnutia všeobecných informácií a odsek 4 sa týka poskytovania informácií v prípade, ak je právnym dôvodom súhlas dotknutej osoby. 

Pojem „včas“ sa v tomto konkrétnom prípade viaže na moment – teda „pred získavaním osobných údajov“. 
 	
MO SR 	K čl. I bodu 24 návrhu zákona  
Odporúčame v návrhu zákona vymedziť pojem „profesionálne tajomstvo“, príp. ho v navrhovanom § 9 ods. 1 písm. a) nahradiť pojmami zaužívanými v právnom poriadku.  	O 	N 	V bode 24 návrhu ani v § 9 ods. 1 písm. a) sa pojem „profesionálne tajomstvo“ nenachádza. 	
MO SR 	K poznámkam pod čiarou k odkazom  
Odporúčame na konci citácie v poznámke pod čiarou k odkazu 18 v súlade s bodom 48 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR doplniť tieto slová: „v znení neskorších predpisov“. V poznámke pod čiarou k odkazu 20 odporúčame v súlade s bodom 49 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR vypustiť slová „v znení zákona č. 216/2007 Z. z.“.  	O 	N 	V poznámke pod čiarou k odkazu 18 sa uvádza „§ 2 ods. 15 a 18 zákona č. 395/2002 Z. z. .........“. 

§ 2 ods. 15 a 18 neboli doteraz novelizované. 
/Pozn. Zákonom č. 216/2007 Z. z. bol novelizovaný len § 2 ods. 2/. 

V poznámke pod čiarou k odkazu 20 sa uvádza „§ 20 zákona č. 395/2002 Z. z . v znení zákona č. 216/2007 Z. z.“. 

§ 20 bol novelizovaný len zákonom č. 216/2007 Z. z.. 

Podľa bodu 49 Prílohy č. 5 Legislatívnych pravidiel vlády SR platí: „Ak sa novelami právneho predpisu zmenili alebo doplnili len niektoré ustanovenia pôvodného právneho predpisu, cituje sa pri ustanovení, ktoré zostali novelami nedotknuté, iba pôvodný právny predpis. 
Ak sa ustanovenie pôvodného právneho predpisu zmenilo alebo doplnilo len niektorou z viacerých noviel právneho predpisu, popri pôvodnom právnom predpise sa cituje len táto novela.“. 
 	
MO SR 	K čl. I bodu 70 návrhu zákona  
V navrhovaných ustanoveniach § 55a ods. 3 a 9 odporúčame predĺžiť lehoty, keďže pre úpravu informačných systémov je potrebné dodržať pravidlá obstarávacieho procesu a súčasne vyčleniť potrebné finančné prostriedky, čo v uvedených termínoch nemusí byť realizovateľné. 	O 	N 	Podľa predkladateľa je všeobecná lehota ustanovená prechodným ustanovením dostatočne dlhá. 
V čase nadobudnutia účinnosti zákona č. 428/2002 Z. z. 
(1. september 2002) postačovala všeobecná lehota 6 mesiacov, a vtedy boli viac menej všetky povinnosti pre prevádzkovateľa nové. Rovnaká všeobecná lehota 6 mesiacov postačovala aj pri novele zákona v roku 2005 (zákon č. 90/2005 Z. z.). 
Podstatná väčšina navrhovaných zmien a doplnení v tomto návrhu neprináša nové povinnosti pre prevádzkovateľa, ale len doterajšie spresňuje. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
MO SR 	K čl. I bodu 47 návrhu zákona  
Odporúčame v navrhovanom § 23 ods. 5 písm. d) slovo „zoznam“ nahradiť slovom „rozsah“, keďže nie vždy je možné Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky predložiť zoznam všetkých prenášaných osobných údajov. Zároveň v navrhovanom § 23 ods. 14 odporúčame vypustiť druhú vetu, keďže je nadbytočná a rozhodnutie je preskúmateľné súdom.  	O 	N 	Zamieta sa. Slovné spojenie „zoznam osobných údajov“ je použité aj v §7 ods. 3 zákona alebo v § 9 ods. 1 písmeno a) zákona. Úrad trvá na „zozname“, nakoľko medzi zoznamom a rozsahom je významový rozdiel. Zoznamom sa myslia kategórie osobných údajov, rozsahom môžu byť rôzne údaje v rámci jednej kategórie osobných údajov. 

Zamieta sa. Napríklad podobná formulácia je použitá aj v § 25 odsek 4. 
 	
MO SR 	K čl. I bodu 8 návrhu zákona  
V navrhovanom § 4 ods. 1 písm. o) odporúčame použiť zaužívanú terminológiu, ako napr. „verejne prístupný priestor“, „verejné priestranstvo“, „verejne prístupný objekt“ a pod. v súlade s čl. 6 ods. 2 Legislatívnych pravidiel vlády SR. 	O 	N 	
Slovné spojenie „Priestor prístupný verejnosti“ je v zákone č. 428/2002 Z. z. používané osem rokov (§ 10 ods. 7) a je bežne používané aj v iných právnych predpisoch. 

Slovné spojenie „Priestor prístupný verejnosti“ je použité napríklad v 
- § 8 ods. 1 písm. h) zákona NR SR č. 168/1996 Z. z. o cestnej doprave v znení neskorších predpisov, 
- § 44 a 52 zákona č. 582/2004 Z. z. o miestnych daniach a miestnom poplatku za komunálne odpady a drobné stavebné odpady v znení neskorších predpisov, 
- § 2 a 4 oznámenia Národnej banky Slovenska č. 702/2002 Z. z., 
- § 10 ods. 2 vyhlášky MZ SR č. 553/2007 Z. z. ktorou sa ustanovujú podrobnosti o požiadavkách na prevádzku zdravotníckych zariadení z hľadiska ochrany zdravia, 
- § 11 vyhlášky MK SR č. 523/2009 Z. z. ktorou sa ustanovujú podrobnosti o základných odborných činnostiach v múzeu alebo v galérii a o evidencii predmetov kultúrnej hodnoty a ďalších. 

Požiadavka pripomienkujúceho subjektu je v priamom protiklade s jeho poukazom na potrebu používania jednotnej terminológie v celom texte zákona (toto slovné spojenie je už použité v § 10 ods. 7 zákona, ktorý nebol predmetom novelizácie). Navrhovaná zmena by bola v rozpore s Čl. 6 ods. 2 legislatívnych pravidiel vlády SR. 
 	
MO SR 	K čl. I bodu 3 návrhu zákona  
V úvodnej vete navrhovaného § 2 ods. 1 odporúčame vypustiť slová „na vnútroštátnej úrovni“, keďže nevyplývajú z čl. 13 smernice a podľa čl. 3 smernice sa táto nevzťahuje na oblasť zahraničnej a bezpečnostnej politiky. Prísnejšia úprava nie je žiaduca, keďže v oblasti obrany a bezpečnosti štátu je nevyhnutná úzka spolupráca s inými štátmi a osobné údaje sa spracúvajú v širšom rozsahu ako len na vnútroštátnej úrovni.  	O 	N 	Ustanovenie § 2 ods. 1 návrhu preberá do zákona č. 428/2002 Z. z. článok 13 Smernice 95/46/ES, nie článok 3 smernice. Z kontextu Čl. 13 smernice a bodu 43 Memoranda k smernici vyplýva, že ustanovenie § 2 ods. 1 návrhu sa týka spracúvaní osobných údajov na vnútroštátnej úrovni. 

Vychádzajúc z originálneho textu Čl. 3 ods. 2 Smernice 95/46/ES, vychádzajúc z originálneho textu bodu 13 Memoranda k Smernici 95/46/ES a vychádzajúc z originálneho textu bodu 43 Memoranda k Smernici 95/46/ES (slovenská verzia prekladu smernice zverejnená v Úradnom vestníku ES je veľmi nepresná) a po dôslednej analýze obsahu dokumentov (Hlava V a VI Zmluvy o EÚ) predkladateľ konštatuje, že výnimku Čl. 3 ods. 2 Smernice 95/46/ES možno chápať len v nasledovnom rozsahu: „Táto smernica sa nevzťahuje na spracúvanie osobných údajov na účely plnenia úloh spoločného záujmu členských štátov Európskej únie, ktoré podlieha jednotnému postupu a spolupráci v oblasti spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky podľa Hlavy V Zmluvy o EÚ alebo v oblasti policajnej a súdnej spolupráce v trestných veciach podľa kapitol I, IV a V Hlavy V tretej časti Zmluvy o fungovaní Európskej únie a ich spracúvanie je nevyhnutné na zabezpečenie verejného záujmu, ktorý sa týka verejnej bezpečnosti, obrany a bezpečnosti štátu vrátane zaistenia hospodárskej stability štátu, ak je takéto spracúvanie spojené s otázkami bezpečnosti štátu a činností v oblasti trestného práva.“. 

Zákon č. 428/2002 Z. z. na základe čl. 4 ods. 1 Dohovoru RE 108 preberá aj ustanovenia jeho Kapitoly II, do ktorej patrí článok 9 Dohovoru RE 108. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
MO SR 	K čl. I bodu 1 návrhu zákona  
Odporúčame navrhované ustanovenie § 1 ods. 1 písm. a) preformulovať tak, aby bol predmet úpravy v medziach, ktoré vyplývajú z názvu novelizovaného zákona.  	O 	N 	Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 	
MO SR 	K čl. I bodu 17 návrhu zákona  
Žiadame v navrhovanej zmene § 7 ods. 3 vypustiť slová „a spôsobom“, ako aj slová „spôsob ich spracúvania“ a znenie ustanovenia dať do súladu so znením čl. 6 ods. 1 písm. a) smernice. Odôvodnenie: Navrhované znenie § 7 ods. 3 prvej vety nie je v súlade so smernicou, ktorá umožňuje spracúvanie osobných údajov na špecifikované, explicitné a zákonné účely, ak sa „nebudú sa ďalej spracovávať spôsobmi, ktoré nie sú zlučiteľné s týmito účelmi“. Smernica teda nevyžaduje špecifikovať spôsob spracúvania priamo v zákone. V prípade ponechania navrhovaného znenia § 7 ods. 3, ktoré je nad rámec smernice, by bolo potrebné do účinnosti návrhu zákona novelizovať viaceré právne predpisy, ktoré upravujú zoznam spracúvaných osobných údajov, účel ich spracúvania a okruh dotknutých osôb, ale nemajú ustanovený spôsob spracúvania osobných údajov.  	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. Predkladateľ pripomienkujúcemu subjektu podrobne vysvetlil dôvody, prečo nemôže akceptovať navrhovanú úpravu. 

Rozpor bol odstránený. 

Pripomienkujúci subjekt v odôvodnení výslovne uvádza: 

„Navrhované znenie § 7 ods. 3 prvej vety nie je v súlade so smernicou, ktorá umožňuje spracúvanie osobných údajov na špecifikované, explicitné a zákonné účely, ak sa „nebudú sa ďalej spracovávať spôsobmi, ktoré nie sú zlučiteľné s týmito účelmi.“. 

Smernica 95/46/ES však výslovne ustanovuje niečo iné: „Členské štáty ustanovia, že osobné údaje musia byť zhromažďované na špecifikované, explicitné a zákonné účely a nesmú byť ďalej spracúvané spôsobmi, ktoré sú nezlučiteľné s týmito účelmi. 

V Čl. 6 ods. 1 písm. c) smernica ďalej ustanovuje: „...osobné údaje musia byť adekvátne, relevantné a nie neprimerané vo vzťahu k účelom, pre ktoré sú zhromaždené a/alebo ďalej zhromaždené.“. 

Podľa bodu 28 Memoranda k Smernici 95/46/ES platí: 
„akékoľvek spracúvanie osobných údajov musí byť vykonané voči dotknutým osobám zákonným a korektným spôsobom; pritom údaje musia byť predovšetkým primerané, relevantné a len v množstve, ktoré je nevyhnutné na dosiahnutie účelu spracúvania,..“ 

Zákon č. 428/2002 Z. z. aplikuje aj princípy ustanovené v Dohovore RE 108. Podľa Čl. 5 písm. b) a c) osobné údaje musia byť uchovávané na konkrétne a oprávnené účely a nesmú sa využívať spôsobom nezlučiteľným s týmito účelmi a musia byť adekvátne relevantné a nie nadbytočné vzhľadom na účely, na ktoré sa uchovávajú. 

Smernica aj Dohovor výslovne ukladajú štátom spracúvať osobné údaje výlučne spôsobom, ktorý nesmie byť nezlučiteľný s účelom, pre ktorý boli zhromaždené a na tento účel použiť len také osobné údaje (zoznam osobných údajov), ktoré sú adekvátne a relevantné. 

Podľa Čl. 2 ods. 2 Ústavy SR: „Štátne orgány môžu konať iba na základe ústavy, v jej medziach a v rozsahu a spôsobom, ktorý ustanoví zákon.“. 
Ministerstvo obrany SR je štátny orgán. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
MO SR 	K čl. I bodu 28 návrhu zákona  
Navrhovaný § 10b žiadame doplniť odsekom 6, ktorý znie: „(6) Odseky 1 až 5 sa nepoužijú, ak sa osobné údaje dotknutej osoby poskytujú podľa osobitného predpisu.x)“. Poznámka pod čiarou k odkazu x znie: „x) Napríklad zákon č. 215/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov. Zákon č. 319/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov.“. 
Odôvodnenie: Údaje o osobe, na ktorú má byť vykonaná bezpečnostná previerka, poskytujú aj iné osoby uvedené napr. v osobnom dotazníku a bezpečnostnom dotazníku. Povinnosť prevádzkovateľa uvedená v § 10b návrhu zákona by viedla k rastu požiadaviek na materiálne a ľudské zdroje vzhľadom na počet osôb, na ktoré je vykonávaná bezpečnostná previerka v našom rezorte. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. Predkladateľ pripomienkujúcemu subjektu podrobne vysvetlil dôvody, prečo nemôže akceptovať navrhované znenie. 

Rozpor bol odstránený. 

Úprava ustanovenia tak, ako ju navrhuje pripomienkujúci subjekt je v rozpore s Čl. 11 Smernice 95/46/ES. 

§ 10 ods. 2 a § 10b preberá Čl. 11 Smernice 95/46/ES. 
Z pripomienky vyplýva, že zámerom subjektu je vyňať také spracúvania z povinnosti poskytnúť informácie, ktoré sa uskutočňujú na základe osobitného predpisu. Takáto výnimka je ustanovená v § 10b ods. 2 návrhu v súlade s Čl. 11 ods. 2 Smernice 95/46/ES. 
Tieto údaje je prevádzkovateľ povinný poskytnúť dotknutým osobám aj teraz podľa § 10 ods. 2 zákona v platnom znení a výnimky sú v § 10 ods. 3 zákona. Návrh povinnosť len spresňuje. 
Odôvodnenie pripomienkujúceho subjektu k tomuto bodu je nezrozumiteľné. Požaduje sa výnimka napr. aj na také spracúvania osobných údajov s odkazom na zákona č. 215/2004 Z. z., ktoré sú určené na účel priameho marketingu. 
Výnimku (osobitný zákon) ustanovuje § 10b ods. 2 písm. b) návrhu. 
 	
MO SR 	K čl. I bodu 28 návrhu zákona  
Navrhovaný § 10a žiadame doplniť odsekom 11, ktorý znie: „(11) Odseky 1 až 10 sa nepoužijú, ak sa osobné údaje dotknutej osoby poskytujú podľa osobitného predpisu.x)“. Poznámka pod čiarou k odkazu x znie: „x) Napríklad zákon č. 215/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov.“. 
Odôvodnenie: Osoba, na ktorú má byť vykonaná bezpečnostná previerka, poskytuje v osobnom dotazníku a bezpečnostnom dotazníku svoje osobné údaje. Povinnosť prevádzkovateľa uvedená v § 10a návrhu zákona by napr. v podmienkach Ministerstva obrany Slovenskej republiky viedla k rastu požiadaviek na materiálne a ľudské zdroje, keďže navrhovaná úprava informovania dotknutej osoby by sa týkala viac ako 14 000 osôb, na ktoré je vykonávaná bezpečnostná previerka v našom rezorte. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. Predkladateľ pripomienkujúcemu subjektu podrobne vysvetlil dôvody, prečo nemôže akceptovať navrhované znenie. 

Rozpor bol odstránený. 

Navrhovaná úprava pripomienkujúceho subjektu je v rozpore s Čl. 10 Smernice 95/46/ES. 

§ 10 ods. 1 a § 10a preberá Čl. 10 Smernice 95/46/ES, podľa ktorého: 
„Členské štáty ustanovia, že prevádzkovateľ musí poskytnúť dotknutej osobe, od ktorej získava osobné údaje informácie ....“. 
Z tejto povinnosti nie je možné nikoho vyňať. 
Smernica umožňuje len dve výnimky. Jedna je ustanovená v čl. 10 smernice – tú preberá § 10a ods. 6 návrhu a druhá je ustanovená v čl. 13 smernice a tú preberá § 2 ods. 1 návrhu. 
(Pozn./ Zapracovanie požadovanej výnimky pripomienkujúceho subjektu do § 2 ods. 1 návrhu „d) ochrany utajovaných skutočností“ je v rozpore so smernicou). 
Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
Odôvodnenie pripomienkujúceho subjektu k tomuto bodu je nezrozumiteľné. Požaduje sa výnimka napr. aj na také spracúvania osobných údajov s odkazom na zákona č. 215/2004 Z. z., ktoré sú určené na účel priameho marketingu. 
Informácie podľa § 10a môže prevádzkovateľ dotknutej osobe (navrhovanej osobe) poskytnúť napr. v osobnom dotazníku, ktorý má navrhovaná osoba vyplniť (podľa § 10a ods. 9 písm. a) návrhu). 
Tieto informácie je prevádzkovateľ povinný poskytnúť dotknutým osobám aj teraz ( § 10 ods. 1 zákona v platnom znení). Návrh povinnosť len spresňuje. 
 	
MO SR 	K čl. I bodu 30 návrhu zákona  
V navrhovanom § 13 žiadame odsek 4 doplniť písmenom e) ktoré znie: „e) ustanovená osobitným predpisom.x)“. 
Poznámka pod čiarou k odkazu x znie: „x) Zákon č. 215/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov.“. 
Odôvodnenie: Žiadame zohľadniť osobitnú právnu úpravu v zákone o utajovaných skutočnostiach, ktorý upravuje vedenie evidencie a zoznamov oprávnených osôb pre jednotlivé stupne utajenia a evidencie osôb, ktorým oprávnenie na oboznamovanie sa s utajovanými skutočnosťami zaniklo, a to na presne ustanovený čas po zániku oprávnenia. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. Predkladateľ pripomienkujúcemu subjektu podrobne vysvetlil dôvody, prečo nemôže akceptovať navrhované znenie. 

Rozpor bol odstránený. 

Vychádzajúc z odôvodnenia predkladateľ na vysvetlenie uvádza: 

Podľa § 13 ods. 4 návrhu platí: „Lehota uloženia registratúrneho záznamu, ktorý obsahuje osobné údaje, je počet rokov ustanovených zákonom....“. 
Podľa § 13 ods. 4 návrhu platí: „Po uplynutí lehoty uloženia registratúrneho záznamu je prevádzkovateľ povinný .... vykonať úkony smerujúce k vyradeniu a likvidácii registratúrnych záznamov ..... v súlade s osobitným predpisom.“. 

Vedenie evidencií ustanovuje § 42 zákona č. 215/2004 Z. z. 
Podľa odseku 3: „Evidencia oprávnených osôb, ktorým zaniklo oprávnenie oboznamovať sa s utajovanými skutočnosťami stupňa utajenia Prísne tajné a Tajné, sa vedie 20 rokov po zániku tohto oprávnenia.“. 
Podľa odseku 4: „Evidencia oprávnených osôb, ktorým zaniklo oprávnenie oboznamovať sa s utajovanými skutočnosťami stupňa utajenia Dôverné, sa vedie tri roky po zániku tohto oprávnenia.“. 
Podľa odseku 5: „Evidencia oprávnených osôb, ktorým zaniklo oprávnenie oboznamovať sa s utajovanými skutočnosťami stupňa utajenia Vyhradené, sa vedie jeden rok po zániku tohto oprávnenia.“. 
Podľa odseku 7: „Úrad, Slovenská informačná služba, Vojenské spravodajstvo, Policajný zbor plniaci úlohy kriminálneho spravodajstva a vedúci po uplynutí lehôt uvedených v odsekoch 3 až 5 zničia údaje uchované v evidenciách na účely ochrany utajovaných skutočností.“. 
Ustanovenie § 13 ods. 4 návrhu ustanovuje dĺžku lehôt uloženia registratúrneho záznamu pre jednotlivé prípady. V prípade, ak lehotu uloženia ustanovuje zákon (napríklad zákon č. 215/2004 Z. z.), potom § 13 ods. písm. c) spresňuje, že lehotou uloženia registratúrneho záznamu sa rozumie „počet rokov ustanovených zákonom“. 

Predkladateľ je toho názoru, že požiadavka pripomienkujúceho subjektu je v návrhu zapracovaná. 
 	
MO SR 	K návrhu zákona všeobecne  
Predložený návrh zákona je v mnohých ustanoveniach nezrozumiteľný a nejednoznačný. Používa pojmy, ktoré nie sú v návrhu zákona jasne definované (napr. „dostatočne bezpečné prístupové heslo, „dôverné údaje“, „spoľahlivé osoby“), a ani sa neodvoláva na iný konkrétny všeobecne záväzný právny predpis. Návrh zákona nie je zosúladený s inými zákonmi. Predloženou novelizáciou zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov sa tento zákon aj vzhľadom na množstvo vnútorných odkazov stane neprehľadným a ťažko zrozumiteľným. Poukazujeme v tejto súvislosti na to, že predložená novela má viac novelizačných bodov ako má novelizovaný zákon paragrafov, takže by bolo potrebné pripraviť nový zákon o ochrane osobných údajov. 
Schválenie návrhu zákona s veľkým množstvom sporných a aj zbytočných povinností by viedlo k výraznému nárastu byrokracie a k požiadavkám na zvýšenie materiálnych a ľudských zdrojov. Nejasné postupy, ktoré návrh zákona ustanovuje bez ich bližšieho vymedzenia, zvýšia množstvo formálnych priestupkov. Neprehľadnosť a zlá zrozumiteľnosť novelizovaného zákona sa prejaví v zhoršení ochrany osobných údajov. 
Vzhľadom na uvedené žiadame predložený návrh zákona prepracovať a opätovne predložiť na medzirezortné pripomienkové konanie alebo opätovné posúdenie. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. Predkladateľ pripomienkujúcemu subjektu podrobne vysvetlil dôvody, prečo sa nestotožňuje s prezentovanými názormi. 

Rozpor bol odstránený. 

Vychádzajúc z obsahu pripomienok MO SR je zrejmé, že názor pripomienkujúceho subjektu je spravidla motivovaný nesprávnym výkladom základných pojmov ochrany osobných údajov, nepresnou aplikáciou ustanovení zákona o ochrane osobných údajov a vyvodzovaním nesprávnych súvislostí s inými právnymi predpismi vrátane právne záväzných aktov EÚ a medzinárodných zmlúv, ktorými je SR viazaná. 

V dôvodovej správe, vo všeobecnej časti sa uvádza: 
„Zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov bol počas osemročnej doby účinnosti novelizovaný zákonom č. 602/2003 Z. z. (nepriama novela), zákonom č. 576/2004 Z. z. (nepriama novela), zákonom č. 90/2005 Z. z. a zákonom č. 583/2008 Z. z. (nepriama novela). Už tieto skutočnosti naznačujú, že zákon bol priamo novelizovaný len raz a to novelou v roku 2005, ktorá priniesla zmeny a doplnenia viacerých ustanovení. Zostávajúce tri nepriame novely priniesli zmeny a doplnenia dohromady len troch odsekov zákona.“. 
- zákon č. 428/2002 Z. z. bol len raz širšie novelizovaný, 
- zákon č. 428/2002 Z. z. bol doteraz novelizovaný len 4 krát, 
- zákon nebol v posledných piatich rokoch novelizovaný. 

Česká republika novelizovala svoj zákon č. 101/2000 Zb. o ochrane osobných údajov za desať rokov 21 krát. 

Viackrát novelizovali svoje zákony aj ďalšie členské štáty. Pre EK by bolo zrejme veľkým prekvapením zrušenie zákona, nakoľko ho považuje za dobrý, čo výslovne uviedla vo svojom stanovisku (citované vo všeobecnej časti dôvodovej správy) a potvrdila, že niektoré nepresnosti, ktoré obsahuje, možno veľmi účelne odstrániť novelou. Pri rokovaniach bolo poukázané na iné členské štáty, ktoré nerušia svoje zákony o ochrane osobných údajov po ich posúdení EK, ale ich novelizujú a spresňujú. 
EK vychádza zo skutočnosti, že Smernica 95/46/ES je z roku 1995 a počas rokov jej účinnosti sa veľmi rýchlo menilo prostredie a podmienky, v ktorých sú osobné údaje spracúvané. Ich spracúvanie je potrebné prispôsobovať tomuto trendu a postupnými krokmi hľadať optimálne riešenia pri aplikácii smernice. 

Svoj zákon musela novelizovať Spolková republika Nemecko, ktorú žalovala EK za nesplnenie povinnosti členským štátom prebrať články Smernice 95/46/ES. Súdny dvor (veľká komora) vo svojom rozsudku z 9. marca 2010 potvrdil, že Spolková republika Nemecko neprebrala články Smernice 95/46/ES do svojho právneho poriadku a nesplnila povinnosť, aby jej dozorné orgány na ochranu osobných údajov vykonávali svoje funkcie úplne nezávisle (pozri Rozsudok Súdneho dvora (veľká komora) z 9. marca 2010 – Európska komisia proti Spolkovej republike Nemecko – vec C-518/07). 
Rozsudok Súdneho dvora (veľká komora) z 9. marca 2010 tak zároveň zakladá precedens, ktorý vo svojom obsahu odmieta akékoľvek podriadenie národnej dozornej autority na ochranu osobných údajov štátnemu dohľadu. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok.“ 

Vzhľadom na vyššie uvedené dôvody predkladateľ nie je toho názoru, že ide o rozsiahlu novelu - počet novelizačných bodov (71), nehľadiac na skutočnosť, že minimálne 10 bodov má výlučne legislatívno – technický charakter. Zákony o ochrane osobných údajov viacerých členských štátov boli doteraz viackrát novelizované ako slovenský zákon, po úpravách sú oveľa rozsiahlejšie ako slovenský zákon a zavádzajú oveľa viac administratívnych úkonov vo vzťahu k prevádzkovateľom a sprostredkovateľom. Napríklad dánsky zákon č. 429/2000 o ochrane osobných údajov má 83 paragrafov a vydaných niekoľko kráľovských dekrétov, slovinský zákon z roku 2004 má 117 paragrafov, španielsky zákon č. 15/1999 o ochrane osobných údajov, ktorý je ústavným zákonom, má 158 paragrafov a vydaných niekoľko kráľovských dekrétov, taliansky zákon č. 196/2003 má 186 paragrafov a prílohy - kódex spracúvania osobných údajov pri výkone novinárskej činnosti v rozsahu 13 článkov a kódex pri spracúvaní osobných údajov na historické, vedecké a štatistické účely v rozsahu 14 článkov – dohromady 213 paragrafov. Zákony ďalších členských štátov, ktoré sú na pohľad „kratšie“, sú väčšinou doplnené rôznymi dodatkami, kráľovskými dekrétmi, vyhláškami, kódexmi alebo výnosmi komisárov. 

Predkladateľ však súhlasí s názorom, že návrh už ďalej nemožno rozširovať o požiadavky pripomienkujúcich subjektov na zapracovanie nepriamych noviel ich zákonov, čím by sa ďalej rozšíril rozsah návrhu. 
 	
MO SR 	K čl. I bodu 26 návrhu zákona  
V navrhovanom § 10 ods. 2 žiadame na konci pripojiť túto vetu: „To neplatí, ak sa osobné údaje dotknutej osoby poskytujú podľa osobitného predpisu.x)“. Poznámka pod čiarou k odkazu x znie: „x) Napríklad zákon č. 215/2004 Z. z., zákon č. 319/2002 Z. z. o obrane Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov.“. 
Odôvodnenie: Údaje o osobe, na ktorú má byť vykonaná bezpečnostná previerka, poskytujú aj iné osoby uvedené napr. v osobnom dotazníku a bezpečnostnom dotazníku. Povinnosť prevádzkovateľa uvedená v § 10 ods. 2 návrhu zákona by viedla k rastu požiadaviek na materiálne a ľudské zdroje vzhľadom na počet osôb, na ktoré je vykonávaná bezpečnostná previerka v našom rezorte. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. Predkladateľ pripomienkujúcemu subjektu podrobne vysvetlil dôvody, prečo nemôže akceptovať navrhované znenie. 

Rozpor bol odstránený. 

Úprava ustanovenia tak, ako ju navrhuje pripomienkujúci subjekt je v rozpore s Čl. 11 Smernice 95/46/ES. 

§ 10 ods. 2 a § 10b preberá Čl. 11 Smernice 95/46/ES. 
Z pripomienky vyplýva, že zámerom subjektu je vyňať také spracúvania z povinnosti poskytnúť informácie, ktoré sa uskutočňujú na základe osobitného predpisu. Takáto výnimka je ustanovená v § 10b ods. 2 návrhu v súlade s Čl. 11 ods. 2 Smernice 95/46/ES. 
Tieto údaje je prevádzkovateľ povinný poskytnúť dotknutým osobám aj teraz podľa § 10 ods. 2 zákona v platnom znení a výnimky sú v § 10 ods. 3 zákona. Návrh povinnosť len spresňuje. 
Odôvodnenie pripomienkujúceho subjektu k tomuto bodu je nezrozumiteľné. Požaduje sa výnimka napr. aj na také spracúvania osobných údajov s odkazom na zákona č. 215/2004 Z. z., ktoré sú určené na účel priameho marketingu. 
Výnimku (osobitný zákon) ustanovuje § 10b ods. 2 písm. b) návrhu. 
 	
MO SR 	K čl. I bodu 26 návrhu zákona  
V navrhovanom § 10 ods. 1 žiadame na konci pripojiť túto vetu: „To neplatí, ak sa osobné údaje dotknutej osoby poskytujú podľa osobitného predpisu.x)“. 
Poznámka pod čiarou k odkazu x znie: „x) Napríklad zákon č. 215/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov.“. 
Odôvodnenie: Osoba, na ktorú má byť vykonaná bezpečnostná previerka, poskytuje v osobnom dotazníku a bezpečnostnom dotazníku svoje osobné údaje. Povinnosť prevádzkovateľa uvedená v § 10 ods. 1 návrhu zákona by napr. v podmienkach Ministerstva obrany Slovenskej republiky viedla k rastu požiadaviek na materiálne a ľudské zdroje, keďže navrhovaná úprava informovania dotknutej osoby by sa týkala viac ako 14 000 osôb, na ktoré je vykonávaná bezpečnostná previerka v našom rezorte. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. Predkladateľ pripomienkujúcemu subjektu podrobne vysvetlil dôvody, prečo nemôže akceptovať navrhované znenie. 

Rozpor bol odstránený. 

Navrhovaná úprava pripomienkujúceho subjektu je v rozpore s Čl. 10 Smernice 95/46/ES. 

§ 10 ods. 1 a § 10a preberá Čl. 10 Smernice 95/46/ES, podľa ktorého: 
„Členské štáty ustanovia, že prevádzkovateľ musí poskytnúť dotknutej osobe, od ktorej získava osobné údaje informácie ....“. 
Z tejto povinnosti nie je možné nikoho vyňať. 
Smernica umožňuje len dve výnimky. Jedna je ustanovená v čl. 10 smernice – tú preberá § 10a ods. 6 návrhu a druhá je ustanovená v čl. 13 smernice a tú preberá § 2 ods. 1 návrhu. 
(Pozn./ Zapracovanie požadovanej výnimky pripomienkujúceho subjektu do § 2 ods. 1 návrhu „d) ochrany utajovaných skutočností“ je v rozpore so smernicou). 
Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
Odôvodnenie pripomienkujúceho subjektu k tomuto bodu je nezrozumiteľné. Požaduje sa výnimka napr. aj na také spracúvania osobných údajov s odkazom na zákona č. 215/2004 Z. z., ktoré sú určené na účel priameho marketingu. 
Informácie podľa § 10a môže prevádzkovateľ dotknutej osobe (navrhovanej osobe) poskytnúť napr. v osobnom dotazníku, ktorý má navrhovaná osoba vyplniť (podľa § 10a ods. 9 písm. a) návrhu). 
Tieto informácie je prevádzkovateľ povinný poskytnúť dotknutým osobám aj teraz ( § 10 ods. 1 zákona v platnom znení). Návrh povinnosť len spresňuje. 
 	
MO SR 	K čl. I bodu 3 návrhu zákona  
V úvodnej vete navrhovaného ustanovenia § 2 ods. 1 žiadame slová „§ 10 ods. 1 a 2“ nahradiť slovami „§ 10 ods. 1, 2 a 6, § 10a, § 10b, § 10d“, príp. doplniť samostatný odsek v rámci § 2 obsahujúci výnimku z uvedených ustanovení pre oblasť obrany a bezpečnosti štátu, verejného poriadku a bezpečnosti a ochrany utajovaných skutočností. 
Odôvodnenie: Podľa čl. 13 smernice členské štáty môžu prijať legislatívne opatrenia na obmedzenie rozsahu povinností a práv uvedených v článkoch 6 ods. 1, v článku 10 a 11 ods. 1, v článkoch 12 a 21, a to vo vymedzených oblastiach. Zároveň poukazujeme aj na znenie čl. 3 smernice. Vzhľadom na to žiadame návrh zákona doplniť o ďalšie výnimky. Poznamenávame, že úradné doklady obsahujúce osobné údaje je pri výkone zákona o utajovaných skutočnostiach potrebné kopírovať a skenovať. Keďže osobné predkladanie originálov dokladov na nahliadanie by bolo ťažko realizovateľné, je kopírovanie a skenovanie dokumentov a ich zasielanie poštou nevyhnutné. Zákon o utajovaných skutočnostiach umožňuje kopírovanie dokumentov napr. v § 32 ods. 2, § 33 ods. 2, ale nevyžaduje písomný súhlas dotknutej osoby. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. Predkladateľ pripomienkujúcemu subjektu podrobne vysvetlil dôvody, prečo nemôže akceptovať navrhované znenie. 

Rozpor bol odstránený. 

Znenie § 10 ods. 1 a 2 bolo spresnené. Zaradenie § 10a a 10b do uvádzacej vety § 2 ods. 1 je nadbytočné. Ustanovenia § 10d a 10e boli z návrhu vypustené. 

Platia aj vyhodnotenia K čl. I bodu 28 návrhu – MO SR. 

Na zaradenie § 10 ods. 6 do uvádzacej vety § 2 ods. 1 nie je dôvod. 

§ 2 ods. 1 nepreberá Čl. 3 Smernice 95/46/ES, ale Čl. 13 Smernice 95/46/ES. 

Vychádzajúc z odôvodnenia pripomienkujúceho subjektu, jeho názor aplikovaný na problematiku kopírovania a skenovania úradných dokladov je motivovaný nesprávnym výkladom základných princípov ochrany osobných údajov. 
Predkladateľ na vysvetlenie uvádza nasledovné vyhodnotenie: 

Podľa § 32 ods. 2 zákona č. 215/2004 Z. z. platí: „Kópiu záznamu o určení navrhovanej osoby na oboznamovanie sa so stupňom utajenia Prísne tajné, Tajné alebo Dôverné a kópiu vyhlásenia o jej mlčanlivosti je povinný vedúci alebo bezpečnostný zamestnanec zaslať úradu do 30 dní od určenia osoby.“. 

Podľa § 8 ods. 1 zákona č. 215/2004 Z. z. „Ochranu utajovaných skutočností je povinný zabezpečiť v štátnom orgáne štatutárny orgán, v obci starosta, vo vyššom územnom celku predseda a v inej právnickej osobe štatutárny orgán (ďalej len "vedúci")“. 

Podľa § 9 ods. 1 zákona č. 215/2004 Z. z. „Vedúci môže na plnenie úloh vyplývajúcich z tohto zákona a z predpisov vydaných na jeho vykonanie zriadiť osobitné pracovisko alebo písomne poveriť zamestnanca (ďalej len "bezpečnostný zamestnanec") vykonávaním týchto úloh v rozsahu, ktorý vymedzí.“. 

„Vedúci“ ani „bezpečnostný zamestnanec“ nie je „dotknutá osoba“. 

§ 10 ods. 6 zákona č. 428/2002 Z. z. sa týka získavania osobných údajov vo forme kópií úradných dokladov priamo od dotknutej osoby. 

V tomto prípade „vedúci“ priamo od dotknutej osoby (navrhovanej osoby) získal originálne doklady (nie kópie), ktoré sú súčasťou záznamu a zákon č. 215/2004 Z. z. ukladá vedúcemu povinnosť vyrobiť z tohto originálneho záznamu kópiu (aby vedúcemu originál zostal) a aby kópiu záznamu poskytol tretej strane (inému prevádzkovateľovi - NBÚ) na ďalšie spracúvanie. 

(Pozn./ Vedúci (prevádzkovateľ) je oprávnený spracúvať osobné údaje navrhovanej osoby – právnym dôvodom je zákon (č. 215/2004 Z. z.). Ak je prevádzkovateľ oprávnený spracúvať, potom je oprávnený vykonávať akékoľvek operácie s osobnými údajmi (§ 4 ods. 1 písm. a) zákona), to znamená aj kopírovať. Navyše v tomto konkrétnom prípade vedúcemu kopírovanie záznamu ukladá zákon a ukladá mu povinnosť aj poskytnúť vyhotovenú kópiu záznamu tretej strane na ďalšie spracúvanie v súlade s § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z. ) 

Ide teda o poskytovanie kópie záznamu obsahujúceho osobné údaje (splnenie povinnosti vedúcim, resp. bezpečnostným zamestnancom) na základe zákona. 
Právnym (titulom) dôvodom na poskytnutie osobných údajov ( kópie záznamu) je zákon (č. 215/2004 Z. z.). 

Toto spracúvanie nemožno subsumovať pod režim ustanovenia § 10 ods. 6 zákona č. 428/2002 Z. z., ktoré sa týka výlučne „získavania“ osobných údajov vo forme kópií od „dotknutej osoby“. 

MO SR 	K čl. I bodu 3 návrhu zákona  
V navrhovanom ustanovení § 2 ods. 1 žiadame za písmeno c) vložiť nové písmená d) a e), ktoré znejú: 
„d) ochrany utajovaných skutočností,x) 
e) použitia elektronického podpisu,y)“. 
Doterajšie písmená d) až h) sa označia ako písmená e) až i). 
Poznámky pod čiarou k odkazom x a y znejú: 
„x) Zákon č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
y) Zákon č. 215/2002 Z. z. o elektronickom podpise a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“. 
Odôvodnenie: Podľa čl. 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady 95/46/EHS z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov v platnom znení (ďalej len „smernica“) sa smernica neuplatňuje v priebehu činností, ktoré sú mimo rozsahu zákona spoločenstva, ako sú tie, ktoré sú uvedené v hlave V a VI Zmluvy o Európskej únii, a v žiadnom prípade sa neuplatňujú na operácie spracovania týkajúce sa verejnej bezpečnosti, obrany, bezpečnosti štátu (vrátane hospodárskej prosperity štátu, keď sa operácia spracovania týka záležitostí bezpečnosti štátu) a činností štátu v oblastiach trestného zákona. Na základe uvedeného ustanovenia žiadame doplniť návrh zákona o výnimku pre činnosti v oblasti ochrany utajovaných skutočností a elektronického podpisu. 
Ochranu utajovaných skutočností nemožno zahrnúť pod navrhovaný § 2 ods. 1 písm. a) alebo § 2 ods. 1 písm. b), ale treba ju uviesť výslovne ako osobitné písmeno. Dôvodom sú ustanovenia § 3 zákona č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o utajovaných skutočnostiach“), ktoré ustanovujú mieru poškodenia záujmov Slovenskej republiky následkom neoprávnenej manipulácie s utajovanými skutočnosťami. Podľa týchto ustanovení ohrozenie bezpečnosti a obrany štátu pripadá do úvahy iba pri neoprávnenej manipulácii s utajovanými skutočnosťami stupňa utajenia Prísne tajné a Tajné. V oblasti ochrany utajovaných skutočností však v praxi prevažuje spracúvanie osobných údajov v súvislosti so zabezpečením oprávnenia osôb na oboznamovanie sa s utajovanými skutočnosťami stupňa utajenia Dôverné a Vyhradené, čo však podľa zákona o utajovaných skutočnostiach bezprostredne neohrozuje obranu a bezpečnosť štátu, ale iba poškodzuje štátne a verejné záujmy, príp. záujmy právnických alebo fyzických osôb. Aplikácia zákona o utajovaných skutočnostiach vyžaduje spracúvanie veľkého množstva osobných údajov, pričom tieto postupy vyžadujú veľký pohyb osobných údajov medzi Národným bezpečnostným úradom, ústrednými orgánmi štátnej správy, podnikateľmi, spravodajskými službami a Policajným zborom. Chýbajúca výnimka v novelizovanom zákone by spôsobila značné problémy pri aplikácii zákona o utajovaných skutočnostiach. 
Absencia výnimky pre oblasť elektronického podpisu v novelizovanom zákone je v rozpore s ustanovením § 5 ods. 1 zákona č. 215/2002 Z. z. o elektronickom podpise a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Z tohto dôvodu žiadame do návrhu zákona doplniť aj výnimku týkajúcu sa elektronického podpisu. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. Predkladateľ pripomienkujúcemu subjektu podrobne vysvetlil dôvody, prečo nemôže akceptovať navrhované znenie. 

Rozpor bol odstránený. 

Predkladateľ je toho názoru, že požiadavka pripomienkujúceho subjektu v navrhovanom rozsahu je v rozpore s čl. 6. ods. 4 Legislatívnych pravidiel vlády SR, podľa ktorého: „Zákon musí byť v súlade so záväzkami, ktoré pre Slovenskú republiku vyplývajú z medzinárodných zmlúv a iných medzinárodných dokumentov.“. 
Zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov vo svojom pôvodnom znení z 3. júla 2002 ustanovoval v § 2 ods. 2 písm. c) text: „ochrany utajovaných skutočností“, ktorý bol do zákona vtedy zapracovaný na základe dôraznej požiadavky NBÚ. 
Po posúdení nového zákona č. 428/2002 Z. z. Európskou komisiou tá tento text „ochrany utajovaných skutočností“ označila za problém a dôrazne požiadala SR, aby toto ustanovenie zo zákona o ochrane osobných údajov vypustila. Stalo sa tak v rámci novely zákona (zákon č. 90/2005 Z. z.). 

Európska komisia by si mohla opätovné vloženie rovnakého textu do zákona vysvetliť ako absolútnu neochotu Slovenskej republiky rešpektovať právne záväzné akty EÚ, ktoré sa zaviazala prebrať a vo svojom právnom poriadku uplatňovať. Bezpochyby by to bol veľmi nezodpovedný hazard so zhovievavým postojom EK. 

V odôvodnení sa pripomienkujúci subjekt odvoláva na čl. 3 Smernice 95/46/ES a vyvodzuje, že „smernica sa neuplatňuje v priebehu činností, ktoré sú mimo rozsahu zákona spoločenstva, ako sú tie, ktoré sú uvedené v hlave V a VI Zmluvy o Európskej únii...“. 

Predkladateľ upozorňuje, že ustanovenie § 2 ods. 1 návrhu preberá do zákona č. 428/2002 Z. z. Čl. 13 Smernice 95/46/ES. Zároveň upozorňuje, že ustanovenie § 2 ods. 1 návrhu sa týka spracúvaní osobných údajov na vnútroštátnej úrovni. 

Predkladateľ zároveň konštatuje, že s výkladom Čl. 3 ods. 2 Smernice 95/46/ES, ako ho prezentuje pripomienkujúci subjekt, sa nemôže stotožniť. 

Vychádzajúc z originálneho textu Čl. 3 ods. 2 Smernice 95/46/ES, vychádzajúc z originálneho textu bodu 13 Memoranda k Smernici 95/46/ES a vychádzajúc z originálneho textu bodu 43 Memoranda k Smernici 95/46/ES (slovenská verzia prekladu smernice zverejnená v Úradnom vestníku ES je veľmi nepresná) a po dôslednej analýze obsahu dokumentov (Hlava V a VI Zmluvy o EÚ) predkladateľ konštatuje, že výnimku Čl. 3 ods. 2 Smernice 95/46/ES možno chápať len v nasledovnom rozsahu: „Táto smernica sa nevzťahuje na spracúvanie osobných údajov na účely plnenia úloh spoločného záujmu členských štátov Európskej únie, ktoré podlieha jednotnému postupu a spolupráci v oblasti spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky podľa Hlavy V Zmluvy o EÚ alebo v oblasti policajnej a súdnej spolupráce v trestných veciach podľa kapitol I, IV a V Hlavy V tretej časti Zmluvy o fungovaní Európskej únie a ich spracúvanie je nevyhnutné na zabezpečenie verejného záujmu, ktorý sa týka verejnej bezpečnosti, obrany a bezpečnosti štátu vrátane zaistenia hospodárskej stability štátu, ak je takéto spracúvanie spojené s otázkami bezpečnosti štátu a činností v oblasti trestného práva.“. 

Z analýzy a dopadovej štúdie implementácie Smernice 95/46/ES Európskou komisiu z rokov 2001 a 2003 výslovne vyplýva: „Členské štáty iba minimálne využili možnosť úplne zo svojich zákonov odstrániť spracovanie týkajúce sa záležitostí uvedených v čl. 3 ods. 2, prvý odsek smernice. Írsky a španielsky zákon uvádza takéto výnimky v prípade bezpečnosti a/alebo terorizmu a vážnych organizovaných trestných činov. Ostatné členské štáty upravujú spracovanie údajov týkajúcich sa oblastí, ktoré definuje čl. 3 ods. 2, prvý odsek smernice v samostatných zákonoch, ale to neznamená, že podliehajú režimu, ktorý nie je v súlade so zásadami smernice.“. 

Zároveň platí, že SR je viazaná medzinárodnou zmluvou Dohovorom RE 108 o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracovaní osobných údajov s dodatkami a Dodatkovým protokolom. (Oznámenie MZV SR č. 49/2001 Z. z.) a Dodatkový protokol k Dohovoru RE 108 (Oznámenie MZV SR č. 20/2005 Z. z.). 

Podľa článku 3 ods. 1 Dohovoru RE 108: „Strany sa zaväzujú uplatňovať tento dohovor pri automatizovanom spracúvaní súborov s osobnými údajmi a automatizovanom spracúvaní osobných údajov vo verejnom a súkromnom sektore.“. 

Podľa článku 4 ods. 1 Dohovoru RE 108: „Každá strana prijme vo vnútroštátnom právnom poriadku opatrenia potrebné na aplikáciu základných princípov ochrany osobných údajov, ktoré sú uvedené v tejto kapitole.“. 

SR tieto princípy prebrala do svojho vnútroštátneho poriadku zákonom č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov. 

Podľa článku 9 ods. 1 Dohovoru RE 108 „Z článkov 5, 6 a 8 tohto dohovoru nie sú prípustné nijaké výnimky okrem tých , ktoré sú ustanovené v tomto článku. 

Podľa článku 9 ods. 2 Dohovoru RE 108 „Derogácia ustanovení článkov 5, 6, a 8 tohto dohovoru sa pripúšťa, ak je to v súlade s vnútroštátnym právnym poriadkom danej strany a ak to predstavuje opatrenia potrebné v demokratickej spoločnosti na 
a) ochranu bezpečnosti štátu, verejnej bezpečnosti, menových záujmov štátu alebo potláčanie trestnej činnosti, 
b) ochranu dotknutej osoby alebo práv a slobôd iných.“. 
Výnimky a obmedzenia sa týkajú „kvality osobných údajov (čl. 5), osobitných kategórii osobných údajov (čl. 6) a uplatňovania práv dotknutých osôb (čl. 8). 
Výnimky sa netýkajú článku 3 ods. 1 Dohovoru RE 108. Strany dohovoru sú povinné uplatňovať tento Dohovor RE 108 na všetky subjekty, ktoré spracúvajú osobné údaje vo verejnom a súkromnom sektore, bez výnimky. 
Ďalej podľa článku 1 Dodatku, ktorým bol novelizovaný článok 3 ods. 2 písm. a) Dohovoru RE 108: „Akýkoľvek štát alebo ES môžu ... podať oznámenie prostredníctvom vyhlásenia adresovaného generálnemu tajomníkovi RE, že nebudú uplatňovať tento dohovor na určité kategórie automatizovaných súborov osobných údajov, ktorých zoznam bude predložený. Do tohto zoznamu však nesmú byť zahrnuté kategórie automatizovaných súborov údajov, ktoré sú predmetom ochrany údajov v zmysle vnútroštátneho právneho poriadku. ..“. 
(Pozn./ Podľa článku 1 Dodatku, ktorým bol novelizovaný článok 3 ods. 2 písm. c) Dohovoru RE 108 Slovenská republika podala oznámenie prostredníctvom vyhlásenia generálnemu tajomníkovi RE, že bude tento dohovor uplatňovať aj na súbory osobných údajov, ktoré nie sú automatizovane spracúvané.). 

Podľa článku 25 Dohovoru RE 108: „K ustanoveniam tohto dohovoru nie je možné uplatniť výhrady.“. 

Pripomienkujúci subjekt sa v odôvodnení odvoláva na činnosti, ktoré sú mimo rozsahu zákona spoločenstva, ako sú tie, ktoré sú uvedené v hlave V a VI Zmluvy o Európskej únii. 

Rozsah pôsobnosti právne záväzných aktov EÚ prijatých napríklad podľa Hlavy VI Zmluvy o Európskej únii je vyjadrený v Memorande k takémuto právne záväznému aktu. Napríklad dňa 27. 11. 2008 bolo prijaté Rámcové Rozhodnutie Rady 2008/977/SVV o ochrane osobných údajov spracúvaných v rámci policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach. 

Rozhodnutie je záväzné pre adresáta a má priamy účinok. 

Podľa bodu 2 Memoranda k Rozhodnutiu platí: 
„Spoločný postup v oblasti policajnej spolupráce podľa článku 30 ods. 1 písm. b) Zmluvy o Európskej únii a spoločný postup v oblasti justičnej spolupráce v trestných veciach podľa článku 31 ods. 1 písm. a) Zmluvy o Európskej únii predpokladajú potrebu spracúvania príslušných informácií, ktoré by malo podliehať príslušným ustanoveniam o ochrane osobných údajov.“. 

Podľa bodu 36 Memoranda k Rozhodnutiu platí: 
„Článok 47 Zmluvy o Európskej únii stanovuje, že žiadne z jej ustanovení nemá vplyv na zmluvy o založení Európskych spoločenstiev alebo nasledujúce zmluvy a akty, ktoré ich menia alebo dopĺňajú. V dôsledku toho toto rámcové rozhodnutie nemá vplyv na ochranu osobných údajov v zmysle práva Spoločenstva, ako ju ustanovuje najmä smernica 95/46/ES, nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES z 12. júla 2002 týkajúca sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií (smernica o súkromí a elektronických komunikáciách).“. 

Podľa bodu 41 Memoranda k Rozhodnutiu platí: 
„Týmto rámcovým rozhodnutím nie je dotknutý Dohovor Rady Európy o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracúvaní osobných údajov, jeho dodatkový protokol z 8. novembra 2001, ani dohovory Rady Európy o justičnej spolupráci v trestných veciach.“. 

Podľa bodu 48 Memoranda k Rozhodnutiu platí: 
„Toto rámcové rozhodnutie rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznávané najmä v Charte základných práv Európskej únie. Cieľom tohto rámcového rozhodnutia je zabezpečiť úplné dodržiavanie práva na súkromie a práva na ochranu osobných údajov zohľadnených v článkoch 7 a 8 charty.“. 
 	
MO SR 	K čl. bodu 62 návrhu zákona  
V navrhovanom § 49 ods. 7 písm. f) žiadame slovo „spracúva“ nahradiť slovami „úmyselne spracúva“ a slovo „nepostupoval“ nahradiť slovami „úmyselne nepostupoval“. 
Odôvodnenie: K spracovávaniu nesprávnych, neúplných alebo neaktuálnych osobných údajov môže dôjsť neúmyselne, v dobrej viere, že sú správne. Náhodné chyby môžu vzniknúť aj pri migrácii medzi starými a novými systémami, príp. pri transformácií systémov a pri rozsiahlych systémoch sú len veľmi ťažko zistiteľné. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. Predkladateľ pripomienkujúcemu subjektu podrobne vysvetlil dôvody, prečo nemôže akceptovať navrhované znenie. 

Rozpor bol odstránený. 

Podľa čl. 6 ods. 1 písm. d) Smernice 95/46/ES platí: „Členské štáty ustanovia, že osobné údaje musia byť presné a ak je to nevyhnutné aj aktualizované; na to musia byť prijaté potrebné opatrenia, aby nepresné alebo neúplné údaje s ohľadom na účely, na ktoré sú zhromažďované alebo ďalej spracúvané, boli vymazané alebo opravené.“. 
Podľa čl. 5 písm. d) Dohovoru RE 108 „Osobné údaje, ktoré sú predmetom automatizovaného spracovania, musia byť správne a v prípade potreba aj aktualizované.“. 
Vyššie uvedené články preberá § 6 ods. 1 písm. f) zák. č. 428/2002 Z. z. 
Prevádzkovateľ je povinný počas celého spracúvania dbať, aby údaje v IS boli správne a úplné a podľa potreby aktualizované. Na tento účel musí vykonať opatrenia, napr. spôsobom, že upozorní dotknuté osoby (klientov napr. vo VOP), aby mu oznámili každú zmenu svojich údajov v určitej lehote a pod. Ak mu dotknutá osoba takúto zmenu oznámi alebo si uplatní svoje právo na opravu u prevádzkovateľa, ten je povinný postupovať podľa § 6 ods. 1 písm. f) zákona. Je tak povinný postupovať aj v prípade, že sám zistí, že osobné údaje nie sú správne alebo úplné, prípadne ich treba aktualizovať. 
Posudzovanie daného porušenia, či došlo k nemu úmyselne alebo neúmyselne, smernica ani dohovor nerozlišuje. 
Nie je daný dôvod, aby národný zákon išiel nad rámec smernice a dohovoru. 
Účinným ustanovením, ktoré dostatočne rieši tieto skutočnosti, je podľa predkladateľa § 12 ods. 2 zákona č. 428/2002 Z. z. „Osobný údaj sa považuje za správny, kým sa nepreukáže opak.“. 
 	
MO SR 	K čl. I bodu 31 návrhu zákona  
V navrhovanom § 15 ods. 2 písm. e) žiadame slová „aspoň počas obdobia piatich rokov“ nahradiť slovami „aspoň počas jedného roka“. 
Odôvodnenie: Povinnosť archivácie záznamov na obdobie aspoň piatich rokov s možnosťou spätného preskúmania prístupu do informačného systému spôsobí neprimerané náklady na vlastnú archiváciu týchto záznamov. Je preto túto povinnosť potrebné skrátiť na obdobie jedného roka. 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. Predkladateľ pripomienkujúcemu subjektu vysvetlil dôvody, prečo upravil lehotu na tri roky. 

Rozpor bol odstránený. 

Upravené na tri roky. 

Oznámenia týkajúce sa úniku osobných údajov z IS, ktoré sú podávané na úrad, sa týkajú únikov, o ktorých sa osoba dozvedela po uplynutí jedného či dvoch rokov. Jednoročná lehota neplní účel. 
 	
MO SR 	K čl. I bodu 55 návrhu zákona  
V navrhovanom § 38 žiadame vypustiť odsek 2. 
Odôvodnenie: Navrhované znenie predstavuje neprimerane výrazné rozšírenie právomocí Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky tak, že tento úrad sa dostáva na úroveň súdnej moci a úroveň orgánov činných v trestnom konaní. Zároveň je novo navrhovaná pôsobnosť Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky vo viacerých častiach duplicitná s už platnou právnou úpravou kontrolnej činnosti v § 39 až 44b novelizovaného zákona. 
 	Z 	A 	Bod 55 bol z návrhu vypustený. 
Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
MO SR 	K čl. I bodu 11 návrhu zákona  
V navrhovanom § 4a ods. 6 žiadame na konci pripojiť túto vetu: „Pri kontrole musí úrad dodržať ustanovenia vyplývajúce z osobitného predpisu.x)“. 
Poznámka pod čiarou k odkazu x znie: „x) Zákon č. 215/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov.“. 
Odôvodnenie: V rezorte ministerstva obrany je značná časť informačných systémov, v ktorých sú spracúvané osobné údaje, súčasne určená aj na prácu s utajovanými skutočnosťami. 
 	Z 	A 	Upravené. 

Dozor nad ochranou osobných údajov je ustanovený v inej časti zákona. 
Predkladateľ je toho názoru, že navrhovaná podmienka má byť súčasťou § 38. 

Návrh bol upravený aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov 
 	
MO SR 	K čl. I bodu 60 návrhu zákona 
Žiadame uvedený bod obsahujúci úpravu § 44a ods. 11 a 12 vypustiť. 
Odôvodnenie: Obsah uvedených odsekov je v dostatočnej miere obsiahnutý v § 44a ods. 10 novelizovaného zákona. 
 	Z 	A 	Bod 60 bol z návrhu vypustený (z iných dôvodov, ako sa uvádza v odôvodnení). 	
MO SR 	K čl. I bodu 59 návrhu zákona  
V navrhovanom § 44 žiadame vypustiť odseky 5 až 9. 
Odôvodnenie: Navrhovanú pôsobnosť Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky pokladáme za neprimeranú a neodôvodnenú. Postavenie tohto úradu na rovnakú úroveň so súdnou mocou a s vyšetrovateľmi v trestných veciach je neprimerané. Ustanovenie odseku 9 je napríklad v rozpore zo zákonom o utajovaných skutočnostiach. Postačujúca je doterajšia právna úprava napr. podľa § 44 ods. 1, § 51 ods. 1 novelizovaného zákona. 
 	Z 	A 	Bod 59 bol z návrhu vypustený. 

Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
MO SR 	K čl. I bodu 58 návrhu zákona  
Žiadame uvedený bod obsahujúci úpravu § 44 ods. 1 vypustiť. 
Odôvodnenie: Pôvodné znenie odseku 1 považujeme za dostatočné, keďže je všeobecné a nadväzuje aj na ostatné ustanovenia novelizovaného zákona, nielen na navrhované znenie § 38 ods. 2, ktoré žiadame vypustiť. Dopĺňané slová „a požadovanú súčinnosť v rozsahu podľa § 38 ods. 2“ sú v rozpore so znením viacerých ustanovení novelizovaného zákona (napr. s § 19 ods. 7 písm. a), § 39 ods. 1 písm. d), § 40 ods. 2 písm. b), § 44 ods. 2 až 4), ktoré tiež upravujú rozsah poskytovanej súčinnosti. 
 	Z 	A 	Bod 58 bol z návrhu vypustený. 

Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
MO SR 	K čl. I bodu 57 návrhu zákona  
Žiadame uvedený bod a v ňom navrhované ustanovenie § 39 ods. 6 vypustiť. 
Odôvodnenie: Podľa predmetného ustanovenia sa protokol a záznam o kontrole nesmú sprístupňovať. Uvedené dokumenty však musia byť z dôvodu možnosti preskúmania súdmi, teda z dôvodu kontroly transparentnosti činnosti Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky dostupné. Zároveň vzhľadom na odôvodnenie tohto bodu poukazujeme na skutočnosť, že navrhované ustanovenie predstavuje nepriamu novelizáciu zákona č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií) v znení neskorších predpisov, konkrétne jeho ustanovení § 9 a § 11 ods. 1 písm. g), čo je podľa čl. 10 ods. 1 Legislatívnych pravidiel Slovenskej republiky neprípustné. 
 	Z 	A 	Bod 57 návrhu bol vypustený (z iných dôvodov, ako sa uvádza v odôvodnení pripomienkujúceho subjektu). 	
MO SR 	K čl. I bodu 28 návrhu zákona  
Navrhovaný § 10d žiadame doplniť odsekom 3, ktorý znie: „(3) Odseky 1 a 2 sa nepoužijú, ak sa osobné údaje dotknutej osoby poskytujú podľa osobitného predpisu.x)“. Poznámka pod čiarou k odkazu x znie: „x) Napríklad zákon č. 215/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov.“. 
Odôvodnenie: Úradné doklady obsahujúce osobné údaje je pri výkone zákona o utajovaných skutočnostiach potrebné kopírovať a skenovať. Keďže osobné predkladanie originálov dokladov na nahliadanie by bolo ťažko realizovateľné, je kopírovanie a skenovanie dokumentov a ich zasielanie poštou nevyhnutné. Zákon o utajovaných skutočnostiach umožňuje kopírovanie dokumentov napr. v § 32 ods. 2, § 33 ods. 2, ale nevyžaduje písomný súhlas dotknutej osoby. 
 	Z 	A 	§ 10d bol z návrhu vypustený. 

Vychádzajúc z odôvodnenia pripomienkujúceho subjektu, jeho názor aplikovaný na danú problematiku je motivovaný nesprávnym výkladom základných princípov ochrany osobných údajov. Predkladateľ na vysvetlenie uvádza nasledovné vyhodnotenie: 

Podľa § 32 ods. 2 zákona č. 215/2004 Z. z. platí: „Kópiu záznamu o určení navrhovanej osoby na oboznamovanie sa so stupňom utajenia Prísne tajné, Tajné alebo Dôverné a kópiu vyhlásenia o jej mlčanlivosti je povinný vedúci alebo bezpečnostný zamestnanec zaslať úradu do 30 dní od určenia osoby.“. 

Podľa § 8 ods. 1 zákona č. 215/2004 Z. z. „Ochranu utajovaných skutočností je povinný zabezpečiť v štátnom orgáne štatutárny orgán, v obci starosta, vo vyššom územnom celku predseda a v inej právnickej osobe štatutárny orgán (ďalej len "vedúci")“. 

Podľa § 9 ods. 1 zákona č. 215/2004 Z. z. „Vedúci môže na plnenie úloh vyplývajúcich z tohto zákona a z predpisov vydaných na jeho vykonanie zriadiť osobitné pracovisko alebo písomne poveriť zamestnanca (ďalej len "bezpečnostný zamestnanec") vykonávaním týchto úloh v rozsahu, ktorý vymedzí.“. 

„Vedúci“ ani „bezpečnostný zamestnanec“ nie je „dotknutá osoba“. 

§ 10 ods. 6 zákona č. 428/2002 Z. z. sa týka získavania osobných údajov vo forme kópií úradných dokladov priamo od dotknutej osoby. 

V tomto prípade „vedúci“ priamo od dotknutej osoby (navrhovanej osoby) získal originálne doklady (nie kópie), ktoré sú súčasťou záznamu a zákon č. 215/2004 Z. z. ukladá vedúcemu povinnosť vyrobiť z tohto originálneho záznamu kópiu (aby vedúcemu originál zostal) a aby kópiu záznamu poskytol tretej strane (inému prevádzkovateľovi - NBÚ) na ďalšie spracúvanie. 

(Pozn./ Vedúci (prevádzkovateľ) je oprávnený spracúvať osobné údaje navrhovanej osoby – právnym dôvodom je zákon (č. 215/2004 Z. z.). Ak je prevádzkovateľ oprávnený spracúvať, potom je oprávnený vykonávať akékoľvek operácie s osobnými údajmi (§ 4 ods. 1 písm. a) zákona), to znamená aj kopírovať. Navyše v tomto konkrétnom prípade vedúcemu kopírovanie záznamu ukladá zákon a ukladá mu povinnosť aj poskytnúť vyhotovenú kópiu záznamu tretej strane na ďalšie spracúvanie v súlade s § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z. ) 

Ide teda o poskytovanie kópie záznamu obsahujúceho osobné údaje (splnenie povinnosti vedúcim, resp. bezpečnostným zamestnancom) na základe zákona. 
Právnym (titulom) dôvodom na poskytnutie osobných údajov ( kópie záznamu) je zákon (č. 215/2004 Z. z.). 

Toto spracúvanie nemožno subsumovať pod režim ustanovenia § 10 ods. 6 zákona č. 428/2002 Z. z., ktoré sa týka výlučne „získavania“ osobných údajov vo forme kópií od „dotknutej osoby“. 
 	
MO SR 	K čl. I bodu 21 návrhu zákona  
V navrhovanom § 7 ods. 5 žiadame na konci pripojiť tieto slová: „okrem prípadu, kedy sa osobné údaje takýmto spôsobom poskytujú podľa osobitného predpisux). 
Poznámka pod čiarou k odkazu x znie: „x) Zákon č. 215/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov.“. 
Odôvodnenie: V priebehu bezpečnostnej previerky sú údaje o preverovaných osobách získavané od iných osôb, najmä od nadriadených, príp. blízkych a známych osôb. Aby sa dosiahol účel bezpečnostnej previerky je informovanie dotknutej osoby o získaných údajoch nežiaduce. 
 	Z 	A 	Posledná veta bola upravená nasledovne: 
„Prevádzkovateľ je povinný bezodkladne dodatočne informovať dotknutú osobu podľa § 10b ods. 1 písm. a) a b), ak ďalej nie je ustanovené inak.“. 

V § 10b ods. 2 písm. b) sa ustanovuje, že § 10b ods. 1 sa nepoužije, ak prevádzkovateľ spracúva osobné údaje podľa § 7 ods. 1 písm. b) – na základe osobitného zákona. 
 	
MO SR 	K čl. I bodu 21 návrhu zákona  
V navrhovanom § 7 ods. 5 žiadame v štvrtej vete za slová „informačného systému,“ vložiť slová „ak ich poskytuje podľa osobitného predpisux) alebo“. 
Poznámka pod čiarou k odkazu x znie: „x) Zákon č. 215/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov.“. 
Odôvodnenie: Zákon o utajovaných skutočnostiach umožňuje získavanie údajov o dotknutej osobe, na ktorú má byť vykonaná bezpečnostná previerka, od iných osôb bez splnomocnenia, ako aj poskytovanie osobných údajov o iných osobách v osobnom dotazníku a bezpečnostnom dotazníku. 
 	Z 	A 	Spresnené. 

Predkladateľ však nevložil odkaz k poznámke pod čiarou a poznámku pod čiarou. 
Je neprijateľné, aby sa na zákon č. 215/2004 Z. z o ochrane utajovaných skutočností na základe pripomienok z toho pripomienkového konania odkazovalo v zákone o ochrane osobných údajov 14 krát. 
 	
MO SR 	K čl. I bodu 63 návrhu zákona  
V navrhovanom § 49a ods. 1 žiadame vypustiť písmeno d). 
Odôvodnenie: Uvedené ustanovenie zakladá možnosť neoprávneného sankcionovania na základe subjektívneho posúdenia. 
 	Z 	A 	Vypustené. 	
OAP SVL ÚV SR 	K bodu 47 
2. Navrhovaný § 23 ods. 2 obsahuje výpočet podmienok, za ktorých je možný prenos osobných údajov do tretej krajiny nezaručujúcej primeranú úroveň ochrany takýchto údajov, pričom zo znenia navrhovaného ustanovenia vyplýva, že musia byť splnené všetky podmienky (navrhované ustanovenie nie je koncipované ako alternatíva formou spojky „alebo“). Z osobitnej časti dôvodovej správy však vyplýva, že minimálne podmienku podľa § 23 ods. 2 písm. g) návrhu stačí spĺňať samostatne. Ustanovenie je potrebné prepracovať v tom zmysle, či mal predkladateľ v úmysle jednotlivé podmienky prenosu osobných údajov v tomto prípade vyjadriť ako alternatívne. 	O 	A 	V ustanovení sa jedná o alternatívy, pričom musí byť splnená iba jedna z nich. 	
OAP SVL ÚV SR 	K bodu 47 
1. Odporúčame precizovať ustanovenie § 23 ods. 1 návrhu, podľa ktorého primeranosť ochrany osobných údajov hodnotí Európska komisia. Nie je zrejmé, akú formu musí mať takéto hodnotenie. V osobitnej časti dôvodovej správy sa uvádza, že by malo ísť o rozhodnutie Európskej komisie, z návrhu však nevyplýva, či možno tretiu krajinu považovať za krajinu zaručujúcu primeranú úroveň ochrany osobných údajov aj bez platného rozhodnutia vydaného Európskou komisiou (napríklad na základe iného vyjadrenia Európskej komisie). 	O 	A 	Predmetná veta znie: 
„Rozhodnutie o primeranej úrovni ochrany osobných údajov vydáva Európska komisia. 26a)”. 

Poznámka pod čiarou k odkazu 26a znie: 
„26a) Napríklad Rozhodnutie komisie z 26. júla 2000 
podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES o primeranej ochrane osobných údajov poskytovaných vo Švajčiarsku (Ú. v. ES L 215, 25.8.2000).”. 
 	
OAP SVL ÚV SR 	K bodu 32 
V § 17 ods. 1 návrhu odporúčame slová „v deň“ nahradiť slovami „od momentu“ alebo iným vhodnejším výrazom. Zároveň upozorňujeme, že nakoľko sa osoby stávajú oprávnenými osobami až po ich poučení, povinnosť prevádzkovateľa podľa § 17 ods. 2 návrhu by nemala byť formulovaná ako povinnosť „poučiť svoje oprávnené osoby“, keďže v čase vzniku povinnosti predmetné osoby ešte nie sú oprávnené. 	O 	A 	Upravené. 	
OAP SVL ÚV SR 	K bodu 31 
Odporúčame navrhovaný § 14 doplniť v tom zmysle, ale bol prevádzkovateľ povinný bez zbytočného odkladu oznámiť zistené nedostatky tretím osobám aj na žiadosť dotknutej osoby (t.j. napríklad v prípade, že sa dotknutá osoba dozvie skôr ako sám prevádzkovateľ, že prevádzkovateľ poskytol tretím osobám nesprávne, neúplné alebo neaktuálne osobné údaje alebo že ich poskytol bez právneho titulu). Toto právo dotknutej osoby žiadať prevádzkovateľa o upovedomenie tretích osôb vyplýva aj z čl. 12 smernice 95/46/ES. 	O 	A 	Upravené. 	
OAP SVL ÚV SR 	K bodu 29 
Upozorňujeme, že na § 13 ods. 1 zákon č. 428/2002 Z. z. nadväzuje odsek 2 tohto ustanovenia. Predkladateľ v predloženom návrhu mení § 13 ods. 1, v odseku 2 však naďalej ponecháva text „Prevádzkovateľ zabezpečí bezodkladne likvidáciu ... aj vtedy“. Navrhujeme upraviť. 	O 	A 	Upravené. 	
OAP SVL ÚV SR 	K bodu 14 
Upozorňujeme, že v súlade s čl. 54 Zmluvy o fungovaní Európskej únie môže mať spoločnosť založená podľa práva iných členských štátov Európskej únie nie len sídlo, ale aj ústredie alebo hlavné miesto podnikania v danom štáte. Návrh v § 6b ods. 4 uvádza len sídlo, odporúčame upraviť. 	O 	A 	Upravené. 	
OAP SVL ÚV SR 	K bodu 8 
V súlade so zaužívanou legislatívnou praxou sa v slovenských právnych predpisoch používajú pojmy „členský štát“ a „tretia krajina“. Z toho dôvodu odporúčame zotrvať pri používaní pojmu „tretia krajina“ a nenahrádzať ho pojmom „tretí štát“. 
Pri vymedzení pojmu „tretia krajina“ („tretí štát“) odporúčame tiež za slová „ktorý nie je“ vložiť slová „členským štátom Európskej únie alebo“. Zároveň je slová „Zmluvy o založení Európskeho hospodárskeho priestoru“ potrebné nahradiť slovami „Dohody o Európskom hospodárskom priestore“. 
 	O 	A 	Upravené. 	
OAP SVL ÚV SR 	Všeobecne k odkazom na právne záväzný akt Európskej únie 
V návrhu sa na viacerých miestach odkazuje na právne záväzný akt Európskej únie, pričom nie je zrejmé, o aký druh aktu ide. Upozorňujeme, že v súlade s Legislatívnymi pravidlami vlády SR a zaužívanou legislatívnou praxou je možné v slovenských právnych predpisoch odkázať len na nariadenia a rozhodnutia. V tomto prípade je potrebné v súlade s bodom 21 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR odkázať na „osobitný predpis“. V prípade, že ide o smernice, nemožno odkazovať na právne záväzný akt Európskej únie, ale je potrebné použiť odkaz na konkrétny slovenský právny predpis, ktorým bola daná smernica transponovaná do slovenského právneho poriadku. 
Vzhľadom na vyššie uvedené žiadame prepracovať v zmysle pripomienky celý návrh zákona. Predovšetkým poukazujeme na odkaz na právne záväzná akt Európskej únie v ustanovení o správnych deliktoch, kedy v dôsledku takéhoto odkazu nie je jednoznačná povinnosť, ktorú má povinný subjekt splniť (a za ktorej nesplnenie bude postihovaný), čo je v rozpore s požiadavkou právnej istoty. 
 	O 	A 	Spresnené, upravené. 

V prípade spracúvania osobných údajov nemožno vymenovať konkrétne nariadenia a rozhodnutia (priamo vykonateľné právne záväzné akty EÚ), pretože pre takéto prípady treba nimi rozumieť akékoľvek priamo vykonateľné právne záväzné akty EÚ. To znamená, aj také, ktoré sa ešte len príjmu. 
Tieto prípady nemožno riešiť cez poznámku pod čiarou. Jej obsah nevyjadrí záväznosť, ktorá sa požaduje. 
 	
OAP SVL ÚV SR 	K predkladacej správe a dôvodovej správe 
Z dôvodu nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy je potrebné v texte predkladacej správy a dôvodovej správy vypustiť slová „Európskych spoločenstiev a“. 	O 	A 	Upravené. 	
OAP SVL ÚV SR 	Nad rámec predloženého návrhu zákona 
Na základe nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o Európskej únii a Zmluva o založení Európskeho spoločenstva, navrhujeme nad rámec predloženého návrhu vykonať aj nasledujúce zmeny: 
- transpozičný odkaz (§ 56a zákona č. 428/2002 Z. z.) zosúladiť s čl. 4 ods. 2 Legislatívnych pravidiel vlády SR; 
- názov transpozičnej prílohy zosúladiť s čl. 4 ods. 3 Legislatívnych pravidiel vlády SR. 
 	O 	A 	Zapracované. 

Vložené dva nové body do návrhu. 
 	
ŠÚ SR 	Bod 49 
v uvádzacej vete odporúčame slová „za odsek 3 vkladá nový“ nahradiť slovom „dopĺňa“. 	O 	A 	Upravené. 	
ŠÚ SR 	Bod 42 
v uvádzacej vete odporúčame slová „za písmeno f) vkladajú nové“ nahradiť slovom „dopĺňajú“. 	O 	A 	Upravené. 	
ŠÚ SR 	Bod 40 
v uvádzacej vete odporúčame vypustiť slovo „novými“. 	O 	A 	Upravené. 	
ŠÚ SR 	Bod 69 
v uvádzacej vete odporúčame vypustiť slovo „novými“. 	O 	A 	Bod 69 bol z návrhu vypustený. 	
ŠÚ SR 	Bod 62 
odporúčame pri uvádzaní viacerých paragrafov, odsekov so slovom „alebo“ príslušne legislatívno-technicky upraviť. 	O 	A 	Návrh zákona bol v zmysle pripomienok všetkých pripomienkujúcich subjektov upravený. Pripomienka ŠÚ SR je akceptovaná v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy.  	
ŠÚ SR 	Bod 59 
v uvádzacej vete odporúčame vypustiť slovo „novými“. 	O 	A 	Bod 59 bol z návrhu vypustený. 

Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
ŠÚ SR 	Bod 57  
v uvádzacej vete odporúčame slová „za odsek 5 vkladá nový“ nahradiť slovom „dopĺňa“. 	O 	A 	Upravené. 	
ŠÚ SR 	Bod 55 
v uvádzacej vete odporúčame vypustiť slová „vrátane poznámky pod čiarou k odkazu 31a“. 	O 	A 	Bod 55 návrhu bol vypustený. 

Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
ŠÚ SR 	Bod 52 
v uvádzacej vete odporúčame vypustiť slovo „novým“. 	O 	A 	Upravené. 	
ŠÚ SR 	Bod 39 
celé znenie odporúčame upraviť „V §19 ods.12 sa v prvej vete text za bodkočiarkou nahrádza textom, ktorý znie: „......“. Druhá a tretia veta sa vypúšťa.“ 	O 	A 	Znenie bolo zmenené a v tomto bode upravené v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov 	
ŠÚ SR 	Bod 31 
v §15 ods.8 odporúčame slová „§17 až 20 Obchodného zákonníka“ nahradiť slovami „osobitného predpisu“ s uvedením príslušného čísla odkazu a nahrádzané slová uviesť do poznámky pod čiarou k tomuto príslušnému číslu odkazu. 	O 	A 	Znenie bolo zmenené a v tomto bode upravené v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov. 	
ŠÚ SR 	Bod 18 
v znení odporúčame slovo „úvodná“ nahradiť slovom „uvádzacia“. 	O 	A 	Upravené. 	
ŠÚ SR 	Bod 14 
v §6a ods.6 odporúčame slová „§724 až 732 Občianskeho zákonníka“ a „§566 až 576 Obchodného zákonníka“ nahradiť slovami „osobitného predpisu“ s uvedením príslušných čísiel odkazov a nahrádzané slová uviesť do poznámky pod čiarou k týmto príslušným číslam odkazov. 	O 	A 	Ustanovenie § 6a ods. 6 bolo z návrhu vypustené. 	
ŠÚ SR 	Materiál 
Názov navrhovaného zákona odporúčame upraviť „Zákon z....2011, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 428/2002 Z.z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov“. 	O 	A 	Upravené. 	
ŠÚ SR 	Bod 4 
v §3 ods.1 odporúčame za slovo „identifikovanej“ vložiť slová „fyzickej osoby“. 	O 	N 	Predkladateľ je toho názoru, že táto úprava nie je potrebná. Nejde o situáciu podľa čl. 6 ods. 3 Legislatívnych pravidiel vlády SR. Pojmy „identifikovaná“ a „identifikovateľná“ sú prívlastky pojmu „fyzická osoba“. Nejde o dva rozdielne právne subjekty.  	
MPSVR SR 	 
V bode 4 (§ 3 ods. 3 ) 
odporúčame slovo „napríklad“ nahradiť slovom „najmä :“. 

V bode 40 (§ 19 ods. 13 až 17) 
slovo „novými“ vypustiť. 

V bode 42 (§ 20 ods. 1) 
navrhovaný text nahradiť slovami „V § 20 sa odsek 1 dopĺňa písmenami g) až j), ktoré znejú“. 

V bode 49 (§ 23a) 
navrhovaný text predvetia nahradiť slovami „§ 23a sa dopĺňa odsekom 4, ktorý znie“. 

V bode 52 (§ 27) 
slovo „novým“ vypustiť. 

V bode 57 (§ 39) 
navrhovaný text nahradiť slovami „§ 39 sa dopĺňa odsekom 6, ktorý znie:“ . 

V bode 59 (§ 44) 
slovo „novými“ vypustiť. 

V bode 69 (§ 51) 
slovo „novými“ vypustiť. 

 	O 	A 	Príklady uvedené v odseku 3 sú vybrané z množiny, v ktorej sú si všetky možnosti prichádzajúce do úvahy rovnocenné. Slovo „napríklad“ tento prístup dostatočne presne vyjadruje. Slovo „najmä“ túto rovnováhu narúša a uprednostňuje v odseku 3 vymenované možnosti pred tými, ktoré tu vymenované nie sú. 
Upravené. 
Upravené. 

Upravené. 

Upravené. 
Upravené. 

Bod 59 návrhu bol vypustený. 
Bod 69 návrhu bol vypustený. 
 	
MPSVR SR 	 
Z legislatívno-technického hľadiska 
odporúčame text návrhu zákona vhodnejšie legislatívno-technicky upraviť, napríklad v bode 4 a v bodoch č. 30, 31, 39 (v súlade s prílohou č. 5 Legislatívnych pravidiel vlády SR). 
 	O 	A 	Návrh bol upravený aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy.  	
MPSVR SR 	 
V celom texte návrhu zákona odporúčame zjednotiť pojmy „štát“ a „Slovenská republika“ vo všetkých gramatických tvaroch. 	O 	A 	Upravené. 	
MPSVR SR 	 
V Návrhu na uznesenie vlády SR 
slová „predsedu vlády Slovenskej republiky“ a slová „predseda vlády Slovenskej republiky“ nahradiť slovami „predsedníčku vlády Slovenskej republiky“ a „predsedníčka vlády Slovenskej republiky“. 
 	O 	A 	Spresnené. 	
ÚV SR 	§ 9  
Do ustanovenia § 9 sa vkladá písmeno g), ktoré znie: 

„g) ide o spracúvanie za účelom tvorby a odpočtu vládnych politík a opatrení na predchádzanie diskriminácii.“ 

Odôvodnenie: 

Na Slovensku existuje akútna potreba koncepčného riešenia získavania etnických dát. Táto potreba vychádza z nedostatku relevantných údajov a s tým súvisiacich problémov pri tvorbe politík zameraných na predchádzanie diskriminácie založenej na príslušnosti k etnickej, ale aj inej sociálnej menšine a odpočtu výsledkov realizácie. Zároveň vyplýva z povinnosti efektívne implementovať európsku legislatívu v tejto oblasti (antidiskriminačné smernice) a odporúčania pravidelných hodnotiacich správ. Doposiaľ neexistuje konsenzus, či zákon o ochrane osobných údajov takéto štatistické dáta získavať alebo nie. Preto by bolo v rámci návrhu zákona potrebné explicitne vymedziť podmienky, za akých je získavanie a využívanie takýchto údajov možné; pri zadefinovaní cieľa - tvorba a odpočet politík a opatrení na predchádzanie diskriminácii. 

Podrobnejšie podklady k odôvodneniu, resp. k argumentácii sú obsahom prílohy. 

Príloha: 

SPRÁVA ECRI O SLOVENSKU 
(štvrtý monitorovací cyklus) 
Prijatá 19. decembra 2008 
Uverejnená 26. mája 2009 

http://www.coe.int/t/dghl/monitoring/ecri/Country-by-country/Slovakia/SVK-CbC-IV-2009-020-SVK.pdf 

„Zatiaľ nebol vytvorený systém zberu etnických údajov v určitých oblastiach na účely hodnotenia postavenia menšinových skupín vo všeobecnosti a osobitne postavenia Rómov, aj keď § 9 zákona o ochrane osobných údajov umožňuje spracúvať tieto údaje pod podmienkou, že dotknutá osoba k tomu dá písomný súhlas. ECRI sa domnieva, že získavanie etnických údajov by mohlo príslušným orgánom pomôcť monitorovať účinnosť jednotlivých programov, ktoré prijali pre uvedenú skupinu obyvateľstva, a podľa potreby ich aktualizovať. 

http://www.sspr.gov.sk/texty/File/vyskum/2008/Fico/Fico.pdf 
„Zákon o ochrane osobných údajov výslovne zakazuje spracovávať osobné údaje, ktoré odhaľujú rasový alebo etnický pôvod, ďalej údaje odhaľujúce politické názory, náboženskú vieru alebo svetonázor, členstvo v politických stranách alebo politických hnutiach, členstvo v odborových organizáciách a údaje týkajúce sa zdravia alebo pohlavného života (§ 8 ods. 1). Tento zákaz nie je ale absolútny, pretože zákon o ochrane osobných údajov zároveň vymedzuje výnimky, kde sa tento zákaz neuplatňuje(Škobla, 2007). Analýza zákona o ochrane osobných údajov v súvislosti so zberom etnických dát je vypracovaná aj v stratégii sociálnej integrácie rómskych komunít, kde sú právne vyhodnotené tie oblasti, v ktorých sa tento zákaz uplatňovať nemusí a v ktorých možno spracovávať etnické údaje aj bez súhlasu jednotlivca.“ 

Škobla, D.: Etnicita ako štatistický ukazovateľ pri monitorovaní životných podmienok a diskriminácie, UNDP 2008 
„Na Slovensku momentálne absentuje koncepcia, ktorá by viedla k štandardizácii postupov pri monitorovaní etnickej diskriminácie. Slovensko v súčasnosti nemá vytvorenú politiku v oblasti sledovania etnických kategórií a v tejto komplikovanej otázke radšej volí status quo. Takýto postoj však nie je politikou, ale je skôr rezignáciou na politiku. Úloha štatistík v antidiskriminačnej politike je však kľúčová. Myslíme si, že potreba spoľahlivej etnickej štatistiky vychádza tak z konkrétnych záväzkov Slovenska v oblasti politík rovnosti príležitostí, ako aj z potreby monitorovania efektov sociálnejpolitiky. 

http://www.iz.sk/download-files/sk/osf-straty-z-vylucenia-romov.pdf 
„Princíp zberu údajov podľa potreby ich užívateľov je tu zásadný: demokraticky zvolená vláda musí byť schopná skladať účty o svojich aktivitách občanom, pričom tie musia byť podložené kvantitatívnymi údajmi a ich analýzami. Ak vláda nemá údaje, nemôže dokázať pokrok napríklad pri odstraňovaní diskriminácie Rómov na základných školách či na trhu práce, a nemôže zdôvodniť, či investované verejné financie minula efektívne, alebo nie.“ 

http://www.nadaciamilanasimecku.sk/fileadmin/user_upload/dokumenty/ODPOCET_OKT_2007.pdf 
„Vyhodnotiť dopad opatrení špecificky na túto skupinu je veľmi náročné a to najmä vzhľadom na neexistenciu etnických dát a chýbajúci verejný konsenzus takéto údaje zhromažďovať. Podľa autorov správy nie je pravdou, že antidiskriminačný zákon a zákon o ochrane osobných údajov nedovoľujú zber takýchto dát. Naopak veríme, že zber etnických dát môže potvrdiť obrovskú mieru diskriminácie Rómov a naštartovať efektívnejšie opatrenia v oblasti riešenia problematiky marginalizovaných rómskych komunít.“ 
 	Z 	A 	Upravené. 	
ÚGKK SR 	K čl. I bod 59 
V čl. I bode 59 žiadame vypustiť v návrhu § 44 ods. 5 zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov slová „d) z katastra nehnuteľností,“ a písmená e) a f) označiť ako písmená d) a e). 
Odôvodnenie: 
Žiadame vypustiť v návrhu § 44 ods. 5 zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov slová „d) z katastra nehnuteľností“. Sme toho názoru, že umožnenie on-line prístupu Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky (ďalej len „úrad“) na informačný systém katastra nehnuteľností predstavuje nepriamu novelu § 68 ods. 3 a 4 zákona č. 162/1995 Z. z. o katastri nehnuteľností a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam (katastrálny zákon) v znení neskorších predpisov, podľa ktorých zverejňovať rodné číslo a údaj o cene poľnohospodárskych pozemkov a lesných pozemkov sa zakazuje, resp. tieto údaje sa z katastrálneho operátu sprístupnia len vlastníkovi nehnuteľnosti (v rámci on-line prístupu úradu na informačný systém katastra nehnuteľností by došlo k zverejneniu vyššie uvedených údajov). Podľa čl. 7 legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky je nepriama novelizácia neprípustná. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	A 	Bod 59 bol z návrhu vypustený (z iných dôvodov ako sa uvádza v odôvodnení). 
Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
MK SR 	Bod 23 navrhovaného materiálu (§ 7 ods. 10) 
Navrhované ustanovenie § 7 ods. 10 odporúčame preformulovať, nakoľko termín „výber náležitého právneho titulu“ je legislatívno-technicky nesprávny. 	O 	A 	Vypustené. 	
MK SR 	Bod 17 navrhovaného materiálu (§ 7 ods. 3) 
Navrhované ustanovenie § 7 ods. 3 nie je zrozumiteľné.  	O 	A 	Upravené. 	
MK SR 	Bod 69 navrhovaného materiálu (§ 51 ods. 4) 
Predmetné ustanovenie odporúčame vypustiť. Požiadavku na zverejňovanie sprostredkovateľov na webovom sídle Úradu možno považovať za neefektívnu a Úradu prinesie len zvýšenú administratívnu náročnosť. Súčasne platné ustanovenie § 5 ods. 4 zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov možno v tomto smere považovať za vhodnejšie 	O 	A 	Bod 69 bol z návrhu vypustený. 	
MK SR 	Bod 59 navrhovaného materiálu (§ 44 ods. 5) 
Navrhované ustanovenie § 44 ods. 5 odporúčame vypustiť. Nesúhlasíme s on-line prepojením na informačné systémy z dôvodu neopodstatnenosti. 	O 	A 	Bod 59 bol z návrhu vypustený. 

Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
MK SR 	Bod 32 navrhovaného materiálu (§ 17 ods. 6) 
Koniec druhej vety predmetného materiálu odporúčame preformulovať „...a uchovávať ho ešte päť rokov po uplynutí kalendárneho roka, v ktorom bol vyhotovený“, nakoľko z navrhovaného textu nie je zrejmé, od kedy sa počíta doba uchovávania registra oprávnených osôb (či od momentu prvotného vytvorenia alebo poslednej aktualizácie).  	O 	A 	Upravené. 	
MK SR 	Bod 31 navrhovaného materiálu (§ 15 ods. 8) 
V navrhovanom ustanovení § 15 ods. 8 odporúčame slová „§ 17 až 20 Obchodného zákonníka“ nahradiť slovami „osobitného predpisu“ a ustanovenia príslušného zákona uviesť ako odkaz. 
Novelou zákona, ktorým sa dopĺňa zákon č. 40/1964 Zb. Občiansky zákonník v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony schváleného dňa 09.12.2010 sa tiež mení aj zákon č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií) v znení neskorších predpisov, kde obchodné tajomstvo už nie je chránené, preto odporúčame preformulovať toto ustanovenie tak, aby obsah bezpečnostnej smernice bol chránený podľa zákona.  	O 	A 	Upravené. 

Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 
 	
MK SR 	Bod 28 navrhovaného materiálu (§ 10 a ods. 9 písm. c) a d)) 
V navrhovanom ustanovení § 10a ods. 9 písm. c) a d) žiadame termíny „ústne vysvetliť“ a „ústne odpovedať“ nahradiť iným termínom z dôvodu potrebnej preukázateľnosti.  	O 	A 	Upravené. 	
MK SR 	Bod 14 navrhovaného materiálu (§ 6a ods. 6) 
V navrhovanom ustanovení § 6a ods. 6 odporúčame slová „§ 724 až 732 Občianskeho zákonníka“ a „§ 566 až 576 Obchodného zákonníka“ nahradiť slovami „osobitného predpisu“ a ustanovenia príslušných zákonov uviesť ako odkaz.  	O 	A 	Ustanovenie § 6a ods. 6 bolo z návrhu vypustené. 	
MK SR 	Bod 14 navrhovaného materiálu (§ 6a ods. 5) 
V navrhovanom ustanovení § 6a ods. 5 psím. h) odporúčame slová „jej zániku“ nahradiť slovami „ukončenia zmluvy“.  	O 	A 	Upravené. 	
MK SR 	Bod 11 navrhovaného materiálu (§ 4a ods. 4) 
V navrhovanom ustanovení § 4a ods. 4 odporúčame vypustiť druhú vetu. Použitý termín „dôverné údaje“ nie je účelný 	O 	A 	Vypustené. 	
MK SR 	Bod 11 navrhovaného materiálu (§ 4a ods. 1) 
V navrhovanom ustanovení § 4a ods. 1 druhej vety odporúčame vypustiť termíny „vo vlastnom mene“ a „o fyzickej osobe“. V ustanovení § 3 zákona je už ustanovené, čo sa považuje za osobné údaje.  	O 	A 	Upravené. 	
MK SR 	Bod 7 navrhovaného materiálu (§4 ods. 1 písm. j)) 
V navrhovanom ustanovení § 4 ods. 1 písm. j) odporúčame za slová „mimo územia“ doplniť slová „Slovenskej republiky“.  	O 	A 	Upravené. 	
MK SR 	Bod 4 navrhovaného materiálu (§ 3 ods. 3) 
V navrhovanom ustanovení § 3 ods. 3 odporúčame slovo „napríklad“ nahradiť slovom „najmä“. 
V navrhovanom ustanovení § 3 ods. 3 k „všeobecne použiteľnému identifikátoru“ odporúčame priradiť odkaz na zákon č. 301/1995 Z. z. o rodnom čísle v znení zákona č. 515/2003 Z. z. 
 	O 	A 	Príklady uvedené v odseku 3 sú vybrané z množiny, v ktorej sú si všetky možnosti prichádzajúce do úvahy rovnocenné. Slovo „napríklad“ tento prístup dostatočne presne vyjadruje. Slovo „najmä“ túto rovnováhu narúša a uprednostňuje v odseku 3 vymenované možnosti pred tými, ktoré tu vymenované nie sú. 

Pojem „všeobecne použiteľný identifikátor“ je definovaný v § 4 ods. 1 písm. m) zákona. V § 8 ods. 2 zákona je vymedzené využitie všeobecne použiteľného identifikátora aj s odkazom pod čiarou na zákon o rodnom čísle. 
 	
MK SR 	Bod 32 navrhovaného materiálu (§ 17 ods. 3) 
V navrhovanom ustanovení § 17 ods. 3 písm. e) odporúčame slovo „prestala“ nahradiť slovom „prestane“.  	O 	ČA 	Návrh bol v tomto bode upravený v zmysle pripomienok pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 	
MK SR 	Bod 3 navrhovaného materiálu (§ 2 ods. 1 písm. e)) 
Navrhované ustanovenie § 2 ods. 1 písm. e) odporúčame úplne vypustiť, nakoľko sankcionovať možno len za porušenie povinnosti uloženej zákonom.  	O 	ČA 	Upravené, slovo „postihovania“ vypustené. Vložená poznámka pod čiarou – odkaz na § 2 písm. b) zákona č. 293/2007 Z. z. 

§ 2 ods. 1 písm. e) návrhu preberá Čl. 13 ods. 1 písm. d) Smernice 95/46/ES. 
§ 2 ods. 1 písm. e) ustanovuje výnimky pre spracúvania osobných údajov prevádzkovateľmi, ktorí takýmito oprávneniami disponujú, na účel odhaľovania porušení etického kódexu v regulovaných povolaniach. Predmetné ustanovenie sa netýka úradu. Zákon o ochrane osobných údajov za porušenie § 2 ods. 1 neustanovuje sankcie. Vypustením § 2 ods. 1 písm. e) by návrh zákona neprebral celý Čl. 13 ods. 1 smernice 95/46/ES. 

Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok aj ďalších pripomienkujúcich subjektov 
 	
MDVaRR SR 	K bodu 59 
Odporúčame nahradiť na začiatku odseku 8 slová ,,Ak treba“ slovami ,,Ak je potrebné“. 

 	O 	A 	Bod 59 bol z návrhu vypustený. 

Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
MDVaRR SR 	K bodu 54 
Odporúčame nahradiť slovo ,,na“ slovom ,,pre“. 

 	O 	A 	Bod 54 bol z návrhu vypustený. 	
MDVaRR SR 	K bodu 8 

Odporúčame v § 4 ods. 1 písm. o) nahradiť v prvom riadku spojku ,,a“ čiarkou. 

 	O 	A 	Upravené. 	
MDVaRR SR 	K bodu 4 
V § 3 ods. 1 odporúčame vypustiť slovo ,,ľubovoľné“. 

 	O 	A 	Vypustené. 

Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 
 	
MDVaRR SR 	K Predkladacej správe 
 
V poslednom odseku je uvedené ešte Ministerstvo pôdohospodárstva, životného prostredia a regionálneho rozvoj a Slovenskej republiky. Odporúčame upraviť podľa súčasného stavu. 

 	O 	A 	Upravené. 	
MDVaRR SR 	K bodu 28 
V § 10a ods. 2, 3 odporúčame nahradiť slovo ,,odseku“ skratkou ,,ods.“. 
Odporúčame v § 10d na konci odseku 1 nahradiť slovo ,,vypočítava“ slovom ,,ustanovuje“. 

 	O 	ČA 	Podľa názoru predkladateľa, je odkaz na „odsek 1“ v § 10a ods. 2 a 3 v súlade s bodom 21 prílohy č. 5 Legislatívnych pravidiel vlády SR. 

§ 10d ods. 1 návrhu bol vypustený. 
 	
MDVaRR SR 	K bodom 12 a 14 
V § 5 ods. 4 písm. d) odporúčame nahradiť slovo ,,adekvátne“ slovom ,,primerane“. 
V § 5 ods. 9 a v § 6b ods. 8 navrhujeme doplniť lehotu (napr. 1 rok), do ktorej úrad môže vykonať kontrolu, a to odo dňa kedy osoba prestala byť oprávnenou osobou alebo sprostredkovateľom podľa tohto zákona. Odporúčame časovo obmedziť právo na vykonanie kontroly u subjektu, ktorý už nie je oprávnený na spracovávanie osobných údajov. 
Odporúčame v celom texte návrhu rozdeliť slová ,,priezvisko s titulmi“ na ,,priezvisko“ a ,,titul“. 
V § 6b ods. 3 písm. a) odporúčame nahradiť slová ,,prostredníctvom internetu“ slovom ,,elektronicky“. 

 	O 	ČA 	Upravené, vypustené. 

Dotknutá osoba má právo podať na úrad oznámenie (sťažnosť), v ktorej vysloví podozrenie, že bývalý zamestnanec prevádzkovateľa (oprávnená osoba) porušil mlčanlivosť tým, že sprístupnil jej osobné údaje neoprávnene inej osobe. 
Zákon ukladá oprávneným osobám podľa § 18 ods. 2 povinnosť mlčanlivosti a podľa § 18 ods. 4 zákona táto povinnosť trvá aj po zániku funkcie oprávnenej osoby ako aj po ukončení jej ...napr. štátnozamestnaneckého pomeru...“. 
Úrad má povinnosť prešetrovať porušenie povinnosti mlčanlivosti podľa § 18 ods. 2 ako aj porušenie mlčanlivosti podľa § 18 ods. 4 zákona. Na takéto šetrenie musí byť vybavený vyšetrovacími právomocami. Musí mať možnosť zisťovať informácie od fyzických osôb a právnických osôb, 
- či sa šetrená osoba dopustila porušenia povinnosti mlčanlivosti, napr. 
vyzradením osobných údajov pri komunikácii s nimi, 
- či šetrená osoba im úmyselne vyzradila osobné údaje s cieľom získať pre seba prospech a ak áno, či tým nemohlo dôjsť k naplneniu niektorej skutkovej podstaty trestného činu, 
- či šetrená osoba nevyzradila osobné údaje s cieľom poškodiť konkrétneho prevádzkovateľa (prípady, keď zamestnanec pri odchode z firmy nelegálne skopíruje na USB kľúč databázu s osobnými údajmi klientov firmy a po uplynutí istého času, ich „ponúkne“ zamestnancovi iného konkurenčného subjektu) a pod. 
Takéto vyšetrovanie nemožno obmedziť lehotou. Povinnosť mlčanlivosti bývalej oprávnenej osoby nie je obmedzená. 

Upravené. 

Ustanovenie § 6b ods. 3 bolo z návrhu vypustené. 
 	
MDVaRR SR 	K bodu 11 
Odporúčame vypustiť nadpis ,,Základné ustanovenia“ vzhľadom na to, že je to nadpis celej Prvej časti. 
Odporúčame v celom texte návrhu nahradiť slovo ,,smie“ slovom ,,môže“ alebo je oprávnený“. 

 	O 	N 	Nadpis je súčasťou prvého paragrafu Druhej časti zákona. 

Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 
 	
MDVaRR SR 	K bodu 16 

V § 7 ods. 2 žiadame vypustiť prvé dve vety. 

Odôvodnenie: 
Povinnosť prevádzkovateľa vopred obmedziť platnosť súhlasu dotknutej osoby navrhujeme vypustiť. Splnenie tejto povinnosti je v praxi problematické. 

 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 10. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. Predkladateľ pripomienkujúcemu subjektu podrobne vysvetlil dôvody, prečo trvá na navrhovanom znení. 

Rozpor bol odstránený. 

Odôvodnenie pripomienkujúceho subjektu nespresňuje, v čom je splnenie tejto povinnosti v praxi problematické. Názor subjektu aplikovaný na danú problematiku je zrejme motivovaný nesprávnym výkladom základných princípov ochrany osobných údajov. 

Predkladateľ je toho názoru, že na vypustenie prvých dvoch viet z § 7 ods. 2 nie je dôvod, keďže zapracovanie tejto podmienky vyplýva z konzultácií s EK. 
Napr. český zákon v § 5 ods. 4 ustanovuje, že dotknutá osoba musí byť informovaná (okrem iného) o tom, aký je účel spracúvania jej osobných údajov na základe súhlasu, na aké osobné údaje dáva súhlas, ktorému prevádzkovateľovi a počas akého obdobia sa budú osobné údaje spracúvať. 

Pripomienkujúci subjekt zrejme má na mysli napr. postupy pri získavaní súhlasu v súvislosti so zverejňovaním osobných údajov v telefónnych zoznamoch. 

Podľa Čl. 12 ods. 2 „Telefónne zoznamy účastníkov“ Smernice 2002/58/ES: „Členské štáty zabezpečia, aby mali účastníci možnosť určiť, či ich osobné údaje budú zaradené do verejného telefónneho zoznamu a ak áno, ktoré budú doň zaradené ....“. 
Podľa Čl. 2 písm. f) Smernice 2002/58/ES: „súhlas užívateľa alebo účastníka zodpovedá súhlasu dotknutej osoby podľa Smernice 95/46/ES“. 
V tomto prípade sa prevádzkovateľovi ukladá povinnosť umožniť účastníkovi, aby sa mohol slobodne rozhodnúť, či súhlasí so zverejnením svojich osobných údajov vo verejnom telefónnom zozname. Osobné údaje účastníka mobilný operátor spracúva na základe zákona č. 610/2003 Z. z. (právnym dôvodom spracúvania osobných údajov je zákon). Avšak na túto jednu operáciu s osobnými údajmi „zverejnenie osobných údajov v telefónnom zozname“ dáva Smernica dotknutej osobe exkluzívne „právo veta“ rozhodnúť o tom, či dôjde k zverejneniu jej osobných údajov v telefónnom zozname. 
Ide de facto o nový účel spracúvania (preto možno použiť iný právny titul – súhlas). Zmluva o pripojení účastníka totiž môže existovať aj bez zverejnenia osobných údajov v telefónnom zozname, a vlastne, ak sa účastník rozhodne svoje osobné údaje nezverejniť, aj existuje. 
Primeraný čas platnosti súhlasu pre tento prípad podľa § 7 ods. 2 návrhu je napr. „Súhlas na zverejnenie je platný počas trvania zmluvy o pripojení“, pričom nie je dotknuté právo účastníka súhlas kedykoľvek slobodne odvolať. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
MDVaRR SR 	 
Za bod 54 žiadame vložiť nový bod 55, ktorý znie: 
„V § 38 odsek 1 sa na konci pripája nové písmeno p), ktoré znie: „p) vykonáva ďalšie činnosti podľa osobitných predpisov31a)“. 
Poznámka pod čiarou k odkazu 31a znie: „31a) Napríklad § 57 zákona č. /2011 Z. z. o elektronických komunikáciách“.“. 

Odôvodnenie: 
MDVRR SR v súčasnosti pripravilo do medzirezortného pripomienkového konania nový zákon o elektronických komunikáciách. Cieľom tohto zákona je transpozícia novelizovaných smerníc regulačného rámca elektronických komunikácií do slovenského právneho poriadku, okrem iného aj novelizovanej smernice 2002/58/ES o súkromí a elektronických komunikáciách. Uvedená smernica podstatne dopĺňa ustanovenia o ochrane údajov v elektronických komunikačných sieťach a aj kompetencie príslušného národného regulačného orgánu na ochranu osobných údajov voči subjektom pôsobiacim na trhu elektronických komunikácií (čl. 2 smernice 2009/136/ES). Vzhľadom na to žiadame doplniť do zákona o ochrane osobných údajov navrhované ustanovenie s cieľom prepojiť ustanovenia dotknutých zákonov. 

 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 10. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. Predkladateľ pripomienkujúcemu subjektu podrobne vysvetlil dôvody, prečo nemôže akceptovať navrhované znenie. 

Rozpor bol odstránený. 

Pripomienka je nad rámec predkladaného návrhu. 

Navrhovanou pripomienkou MDVaRR SR bez predchádzajúcich konzultácií a oboznámenia Úradu na ochranu osobných údajov SR so zámerom a znením nového zákona o elektronických komunikáciách, ktorý MDVa RR SR pripravilo, ukladá Úradu na ochranu osobných údajov SR nové kompetencie a povinnosti. 

MDVaRR SR vopred nepreskúmalo na úrade personálne, finančné a materiálne možnosti úradu na výkon takýchto činností. 

Úrad odmieta prístup MDVaRR SR, na základe ktorého ukladá úradu rozsiahle kompetencie, ale svoje personálne, finančné, technické a materiálne zabezpečenie, ktoré doteraz mal pridelené na výkon tejto činnosti, nepresúva na úrad. 

Predkladateľ navrhuje, aby sa táto otázka riešila v osobitnom konaní až po dôkladnom oboznámení sa s obsahom nového zákona o elektronických komunikáciách a kompetenciách, ktoré by mal úrad vykonávať a po doriešení personálnych, rozpočtových a materiálnych otázok zabezpečenia takýchto kompetencií. 
 	
MH SR 	K bodu 59 § 44 ods. 8 
Navrhujeme preformulovať znenie. Navrhovaná dikcia ukladá aj prípadnému priestupcovi (osobe, ktorá je zodpovedná za porušenie zákona) povinnosť poskytnúť dôkaz voči sebe samému, čo je v rozpore s Ústavou Slovenskej republiky. Takto formulované ustanovenie poskytuje osobným údajom väčšiu ochranu ako napríklad životu, keď v Trestnom poriadku je jednoznačne určené, že k výsluchu, ani k priznaniu, teda k poskytnutiu dôkazu nesmie byť obvinený nútený. Nakoľko Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky bude po schválení tejto novely disponovať vyšetrovacími kompetenciami, odporúčame uvedené ustanovenie formulovať obdobne ako napr. § 160 Trestného poriadku hlasová skúška a hlasová vzorka. 	O 	A 	Bod 59 bol z návrhu vypustený. 

Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
PPV 	§ 9 zákona 
Do § 9 sa vkladá písmeno g), ktoré znie: 

„g) ide o spracúvanie za účelom tvorby a odpočtu vládnych politík a opatrení na predchádzanie diskriminácii.“ 

Odôvodnenie: 

Na Slovensku existuje akútna potreba koncepčného riešenia získavania etnických dát. Táto potreba vychádza z nedostatku relevantných údajov a s tým súvisiacich problémov pri tvorbe politík zameraných na predchádzanie diskriminácie založenej na príslušnosti k etnickej, ale aj inej sociálnej menšine a odpočtu výsledkov realizácie. Zároveň vyplýva z povinnosti efektívne implementovať európsku legislatívu v tejto oblasti (antidiskriminačné smernice) a odporúčania pravidelných hodnotiacich správ. Doposiaľ neexistuje konsenzus, či zákon o ochrane osobných údajov takéto štatistické dáta získavať alebo nie. Preto by bolo v rámci návrhu zákona potrebné explicitne vymedziť podmienky, za akých je získavanie a využívanie takýchto údajov možné; pri zadefinovaní cieľa - tvorba a odpočet politík a opatrení na predchádzanie diskriminácii. 

 	Z 	A 	Zapracované. 

Vložený nový bod do návrhu. 
 	
MZ SR 	K bodu 28. (§ 10d) 
Odporúčame navrhované ustanovenie § 10d vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Všeobecná úprava spracúvania osobných údajov dostatočne pokrýva aj túto oblasť. Ustanovenie je legislatívno – technicky zle spracované. 
Navrhovateľ v dôvodovej správe uvádza potrebu takejto úpravy z dôvodu nerešpektovania ustanovení zákona o ochrane osobných údajov pri realizácii výberových konaní. V praxi však ide o dobrovoľné poskytnutie osobných údajov dotknutými osobami spolu s poskytnutím práva na ich spracúvanie v rámci výberového konania. 
 	O 	A 	Ustanovenie § 10d bolo vypustené, avšak z iných dôvodov ako sa uvádza v odôvodnení. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
MZ SR 	K bodu 31. (§ 15 ods. 2 písm. g)) 
Odporúčame v návrhu upraviť kritériá pre „dostatočne bezpečné prístupové heslo“. 	O 	A 	Spresnené. 	
MZ SR 	K bodu 59. (§ 44 ods. 5) 
Právomoc úradu na prístup k uvedeným registrom je neodôvodnená a nedostatočne upravená z hľadiska zodpovednosti za únik alebo zneužitie údajov, ktoré sú obsahom týchto registrov. 
Odporúčame právo a celý proces priameho a diaľkového prístupu Úradu k predmetným registrom presnejšie špecifikovať. 
 	O 	A 	Bod 59 bol z návrhu vypustený. 
Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
MZ SR 	K bodu 32. (§ 17) 
Odporúčame ustanovenie doplniť tak aby poučenie oprávnenej osoby mohla realizovať pre prevádzkovateľa aj iná fyzická alebo právnická osoba, ktorá bude spĺňať určité odborné predpoklady. 
Odporúčame zvážiť uvedenie textu písmena e) v ustanovení ods. 3. 
 	O 	ČA 	Úprava ustanovení týkajúcich sa povinností prevádzkovateľa a sprostredkovateľa vychádza zo Smernice 95/46/ES a Memoranda k nej a zo stanoviska Pracovnej skupiny pre ochranu osobných údajov zriadenej podľa článku 29 Smernice, ktoré prijala k pojmom prevádzkovateľ a sprostredkovateľ. 
Tým nie je dotknutá možnosť postupovať napr. podľa § 226 ZP. Za poučenie svojich oprávnených osôb však v konečnom dôsledku musí niesť a nesie zodpovednosť prevádzkovateľ a sprostredkovateľ. 

Spresnené. 
 	
MZ SR 	K bodu 31. (§ 14) 
Odporúčame ustanovenie preformulovať nakoľko podľa návrhu neexistuje efektívny mechanizmus ako vymôcť od tretích osôb prijatie opatrení na odstránenie zisteného nedostatku. 
Odporúčame podľa tohto ustanovenia doplniť primerane povinnosti aj pre sprostredkovateľa. 
 	O 	ČA 	Ustanovenie § 49 ods. 1 písm. d) návrhu bolo spresnené. 
Povinnosť tretej osobe vyplýva priamo zo zákona (ex lege). 

Osobné údaje z IS poskytuje prevádzkovateľ. Ak ich má poskytnúť sprostredkovateľ, tak len ako operáciu s osobnými údajmi uskutočnenú na pokyn prevádzkovateľa (§ 6b ods. 1 návrhu); a ak to mal vykonať a nevykonal, sprostredkovateľ poruší ustanovenie § 6b ods. 1 návrhu. Za oznamovanie podľa § 14 musí niesť zodpovednosť prevádzkovateľ. 
 	
MZ SR 	Všeobecne 
V texte návrhu nie je jednoznačne definovaný obsahový význam termínu „korektne“, ktorý možno vykladať s rôznym významom. Odporúčame ho preto vypustiť resp. nahradiť iným vhodným termínom. 
V texte návrhu sa viackrát používa slovo „napríklad“, ktoré odporúčame z návrhu vypustiť a ustanovenia primerane preformulovať. 
V texte návrhu odporúčame nahradiť slová „smie“ slovami „môže“. 
 	O 	ČA 	Termín „korektne“ bol z návrhu vypustený. 

Termín „napríklad“ bol v niektorých prípadoch nahradený pojmom „najmä“. 

Iné pripomienkujúce subjekty požadujú nahradiť slová „môže“ slovami „smie“ v celom texte návrhu. 

Návrh zákona bol upravený v zmysle pripomienok všetkých pripomienkujúcich subjektov. Pripomienky MZ SR sú akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy a obsahu právne záväzných aktov EÚ a medzinárodných dokumentov, ktorými je SR viazaná. 
 	
MZ SR 	K bodu 14. (§ 6b ods. 3 a 9) 
V odseku 3 odporúčame slovo „ohlásiť“ nahradiť slovom „oznámiť“, slová „prostredníctvom internetu“ slovom „elektronicky“ a slovo „druhopis“ slovom „originálny exemplár“. 
Odporúčame odsek 9 vypustiť alebo navrhovanú úpravu náležite odôvodniť v dôvodovej správe nakoľko nie je zrejmé prečo má mať sprostredkovateľ iné postavenie ako prevádzkovateľ. 
 	O 	ČA 	Ustanovenie § 6b ods. 3 bolo z návrhu vypustené. 

Rozdielne postavenie prevádzkovateľa a sprostredkovateľa pri spracúvaní osobných údajov výslovne vyplýva z čl. 17 ods. 2 a 3 Smernice 95/46/ES. 
Nová úprava ustanovení o sprostredkovateľovi dôsledne preberá predmetné články smernice a vychádza zo stanoviska pracovnej skupiny. 

Vo všeobecnej časti dôvodovej správy je výslovne uvedené, že „Aktuálny vývoj a požiadavka Európskej komisie ukázali naliehavú potrebu konsolidovať úpravu ustanovení týkajúcich sa prevádzkovateľa a sprostredkovateľa dôsledným prebratím článku 17 ods. 2 a 3 Smernice 95/46/ES. Najmä je potrebné jednoznačne ustanoviť, že spracúvať osobné údaje vo vlastnom mene smie len prevádzkovateľ, a sprostredkovateľ je ten, kto spracúva osobné údaje výlučne v mene prevádzkovateľa a na zodpovednosť prevádzkovateľa ako jeho splnomocnený zástupca. Sprostredkovateľ je povinný spracúvať osobné údaje len v rozsahu, za podmienok a na účel dohodnutý v zmluve s prevádzkovateľom spôsobom podľa tohto zákona, pričom sa na zmluvu inak vzťahujú ustanovenia o príkaznej zmluve podľa Občianskeho zákonníka a ak ide o podnikateľa, ustanovenia o mandátnej zmluve podľa Obchodného zákonníka.“. 
Odôvodnenie je ďalej spresnené v osobitnej časti k bodu 14 v rozsahu jednej strany a zároveň sa tu upozorňuje na skutočnosť, že „Návrh rešpektuje Stanovisko Pracovnej skupiny pre ochranu osobných údajov zriadenej podľa Čl. 29 smernice 95/46/ES, ktoré prijala v roku 2010 k pojmom prevádzkovateľ a sprostredkovateľ. 
Podľa neho členské štáty nesmú „zabúdať, že kým smernica ukladá zodpovednosť prevádzkovateľovi, nebráni tomu, aby sa vo vnútroštátnych predpisoch o ochrane osobných údajov stanovilo, že v určitých prípadoch by sa navyše za zodpovedného mal považovať aj sprostredkovateľ.“. 

Z uvedeného stanoviska pracovnej skupiny expressis verbis vyplýva rozdielne postavenie prevádzkovateľa a sprostredkovateľa. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 

Predkladateľ je toho názoru, že predmetná problematika bola v dôvodovej správe dostatočne odôvodnená. 
 	
MZ SR 	K bodu 5. (§ 4 písm. b) a c)) 
Odporúčame z celého návrhu vypustiť slová „tretia osoba“. 
Odôvodnenie: 
Termín „tretia osoba“ nie je vysvetlený v dôvodovej správe pričom má takáto osoba podľa návrhu oprávnenia „prevádzkovateľa“ bez definovania zodpovednosti „tretej osoby“. 
 	O 	N 	
Pripomienkujúci subjekt v odôvodnení uvádza, že „Termín „tretia osoba“ nie je vysvetlený v dôvodovej správe..“ 

V dôvodovej správe osobitnej časti sa k bodu 10 návrhu v súvislosti s termínom „tretia osoba“, kde sa tento termín vymedzuje, výslovne uvádza: 
„Pracovná skupina pre ochranu osobných údajov zriadená podľa článku 29 Smernice 95/46/ES v roku 2010 prijala stanovisko, v ktorom k pojmu „tretia osoba“, okrem iného, uviedla: „K tretím osobám nepatria dotknuté osoby, prevádzkovateľ ani žiadna osoba oprávnená spracúvať údaje pod priamym dohľadom prevádzkovateľa alebo v jeho mene ako v prípade sprostredkovateľa. To znamená, že osoby pracujúce pre inú organizáciu, aj keď patrí do rovnakej skupiny alebo holdingovej spoločnosti, sú vo všeobecnosti tretie osoby, zatiaľ čo na druhej strane pobočky banky, ktoré spracúvajú účty zákazníkov pod priamym dohľadom svojho ústredia, nie sú tretie osoby. V smernici sa pojem „tretia osoba“ používa spôsobom, ktorý sa neodlišuje od spôsobu bežného použitia tohto pojmu v občianskom práve, v ktorom je treťou osobou obyčajne subjekt, ktorý nie je súčasťou iného subjektu alebo dohody. V kontexte ochrany osobných údajov by sa tento pojem mal vykladať ako pojem označujúci akýkoľvek subjekt, ktorý nemá osobitné oprávnenie na spracúvanie osobných údajov, ktoré by mohlo vyplývať napríklad z jeho úlohy prevádzkovateľa, sprostredkovateľa alebo zamestnanca. Na základe týchto súvislostí môžeme vysloviť záver, že tretia osoba prijímajúca osobné údaje (pozn. – sú jej poskytnuté) – či už zákonne alebo nezákonne – je v zásade novým prevádzkovateľom za predpokladu, že ostatné podmienky kvalifikácie tejto osoby ako prevádzkovateľa a uplatňovanie právnych predpisov o ochrane údajov sú dodržané.“. 

Požiadavka pripomienkujúceho subjektu a odôvodnenie k nej sa javí zmätočné. 
 	
MZ SR 	K bodu 8. (§ 4 písm. o) a p)) 
Odporúčame ustanovenie prepracovať nakoľko navrhovanou úpravou boli vypustené zo zákona ustanovenia súvisiace s auditom bezpečnosti IS.  	O 	N 	§ 4 ods. 1 písm. o) zákona vymedzoval pojem „audit bezpečnosti informačného systému“. 
Nakoľko ustanovenia týkajúce sa auditu informačného systému (§ 15 ods. 4 a 5) boli zo zákona vypustené, vymedzenie tohto pojmu v zákone prestáva mať opodstatnenie a stáva sa nadbytočným. 
Požiadavka pripomienkujúceho subjektu sa javí byť nezrozumiteľná. 
 	
MZ SR 	K bodu 16. (§ 7 ods. 2) 
Odporúčame slovo „čas“ nahradiť slovom „doba“. 
Odôvodnenie: 
Legislatívno - technická úprava. 
 	O 	N 	Termín „čas“ v týchto prípadoch podľa predkladateľa presnejšie vystihuje kratšie časové úseky spracúvania, ktoré prichádzajú do úvahy.  	
MZ SR 	K bodu 26. (§10 ods. 3) 
Odporúčame ustanovenie odseku 3 vypustiť nakoľko navrhovaný odsek 3 predstavuje obsoletnu úpravu k všeobecnej úprave spracúvania údajov.  	O 	N 	Ustanovenie § 10 ods. 3 návrhu spresňuje podmienky a postup pri spracúvaní osobných údajov prevádzkovateľmi na účel podpory marketingu. Táto požiadavka vyplýva z aplikačnej praxe a úprava je nevyhnutná pre jednotné používanie právneho dôvodu na tento účel spracúvania osobných údajov. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
MZ SR 	K bodu 1. (§1 ods. 1 písm. a)) 
Žiadame vypustiť slovo „súkromia“. 
Odôvodnenie: 
Ochrana bližšie nedefinovaného pojmu „súkromia“ predstavuje úpravu nad rámec zákona č. 428/2002 Z. z. Z navrhovaného znenia nie je zrejmé akým spôsobom by mohol úrad skúmať zásahy do súkromia navyše ide o duplicitu k existujúcemu mechanizmu ochrany súkromia osoby. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 11. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. Predkladateľ pripomienkujúcemu subjektu podrobne vysvetlil dôvody, prečo nemôže akceptovať navrhovanú úpravu. 

Rozpor bol odstránený. 

Názor subjektu aplikovaný na danú problematiku je motivovaný nesprávnym výkladom základných princípov ochrany osobných údajov, je mimo rámca Smernice 95/46/ES, je v rozpore s názorom Pracovnej skupiny pre ochranu osobných údajov vyslovenom v „Stanovisku 4/2007 k pojmu osobné údaje“ a je aj v rozpore s rozsudkami súdneho dvora. 

Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 

Vypustením termínu „súkromia“ by sa návrh zákona dostal do priameho rozporu s čl. 1 ods. 1 smernice 95/46/ES a nebolo by možné v doložke zlučiteľnosti označiť zákon za kompatibilný s právom EÚ. 

K predmetnému ustanoveniu nemal námietky Odbor aproximácie práva SVL ÚV SR. 
 	
MZ SR 	K bodu 2. (§1 ods. 2) 
Žiadame vypustiť slová „kto pripravuje spracúvanie osobných údajov“. 
Odôvodnenie: 
Hypoteticky sa úprava môže vzťahovať na akúkoľvek osobu. Takáto formulácia nezodpovedá Čl. 6 Legislatívnych pravidiel vlády SR. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 11. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. Predkladateľ pripomienkujúcemu subjektu podrobne vysvetlil dôvody, prečo nemôže akceptovať navrhovanú úpravu. 

Rozpor bol odstránený. 

Pripomienkujúci subjekt na danú problematiku neaplikuje všetky relevantné ustanovenia zákona. 

Predtým, ako osoba začne spracúvať osobné údaje, musí splniť niekoľko povinností – vymedziť účel spracúvania osobných údajov, určiť podmienky spracúvania osobných údajov (§ 4 ods. 2 zákona, čl. 2 písm. d) smernice 95/46/ES). 

Ustanovenie § 6 ods. 1 písm. a) prevádzkovateľovi výslovne ukladá povinnosť „pred začatím spracúvania osobných údajov jednoznačne a konkrétne vymedziť účel spracúvania osobných údajov“. 
Podľa § 4 ods. 1 písm. s) zákona „podmienkami spracúvania osobných údajov sa rozumejú prostriedky a spôsob spracúvania osobných údajov, ako aj ďalšie požiadavky, kritériá alebo pokyny súvisiace so spracúvaním osobných údajov alebo vykonanie úkonov, ktoré slúžia na dosiahnutie účelu spracúvania či už pred začatím spracúvania osobných údajov alebo v priebehu ich spracúvania.“. 

Prevádzkovateľ je ďalej povinný, napr. podľa § 26 ods. 2 zákona, resp. čl. 18 ods. 1 smernice 95/46/ES, pred začatím spracúvania osobných údajov prihlásiť informačný systém na registráciu. Je teda povinný posúdiť, či jeho IS podlieha registrácii alebo nie, a ak áno, je povinný ho pred začatím spracúvania osobných údajov prihlásiť na registráciu, prípadne na osobitnú registráciu a v prípade osobitnej registrácie vyčkať, či mu úrad udelí povolenie na spracúvanie osobných údajov v IS. 

Ide bezpochyby o proces prípravy spracúvania osobných údajov. 

Vzhľadom na ustanovenie § 4a ods. 1 návrhu, podľa ktorého: „Spracúvať osobné údaje možno len postupmi podľa tohto zákona a len v jeho medziach.“ a vzhľadom na ustanovenie § 5 ods. 1 návrhu, podľa ktorého „Spracúvať osobné údaje vo vlastnom mene smie len prevádzkovateľ (a teda aj pripravovať ich spracúvanie), 
potom úprava sa nemôže hypoteticky vzťahovať na akúkoľvek osobu. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 

Návrh zákona bol v zmysle pripomienok všetkých pripomienkujúcich subjektov upravený. 
 	
MZ SR 	K bodu 25. (§ 9 ods. 1 písm. e))  
Žiadame uvedené ustanovenie písmena e) preformulovať tak aby v ňom boli uvedené existujúce subjekty (zdravotná poisťovňa, Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou, Národné centrum zdravotníckych informácií) namiesto abstraktnej formulácie „osoba vykonávajúca činnosti na úseku správy zdravotníckych služieb alebo osoba vykonávajúca dohľad nad zdravotnou starostlivosťou“. 
Odôvodnenie: 
Zdravotné poisťovne, ÚDZS a NCZI reálne spracúvajú osobné údaje preto je pre vylúčenie akejkoľvek pochybnosti o oprávnení spracúvať tieto údaje účelné výslovne uviesť v tomto zákone. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 11. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. Predkladateľ pripomienkujúcemu subjektu podrobne vysvetlil dôvody, prečo nemôže akceptovať navrhované znenie. 

Rozpor bol odstránený. 

Ustanovenie § 9 ods. 1 písm. e) zákona je transpozíciou článku 8 ods. 3 Smernice 95/46/ES. 

V našom právnom poriadku činnosti v oblasti zdravotníctva upravuje viacero zákonov, najmä: 

zákon č. 576/2004 Z. z. o zdravotnej starostlivosti, službách súvisiacich s poskytovaním zdravotnej starostlivosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, 
zákon č. 577/2004 Z. z. o rozsahu zdravotnej starostlivosti uhrádzanej na základe verejného zdravotného poistenia a o úhradách za služby súvisiace s poskytovaním zdravotnej starostlivosti (v znení zákona č. 720/2004 Z. z.) v znení neskorších predpisov, 
zákon č. 578/2004 Z. z. o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti, zdravotníckych pracovníkoch, stavovských organizáciách v zdravotníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
zákon č. 579/2004 Z. z. o záchrannej zdravotnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, 
zákon č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení zákona č. 95/2002 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov (v znení zákona č. 718/2004 Z. z.) v znení neskorších predpisov, 
zákon č. 581/2004 Z. z. o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 

Zdravotné poisťovne, Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou, Národné centrum zdravotníckych informácií sú prevádzkovatelia, ktorých činnosť je upravená osobitnými zákonmi. 

Zákaz spracúvania ustanovený v § 8 ods. 1 zákona výslovne prelamuje vo vzťahu k týmto prevádzkovateľom § 9 ods. 1 písm. a) návrhu, podľa ktorého „Zákaz spracúvania osobných údajov ustanovený v § 8 ods. 1 neplatí, ak.... právnym titulom (dôvodom) spracúvania osobných údajov je osobitný zákon, právne záväzný akt Európskej únie, alebo medzinárodná zmluva... ,“. 

Ustanovenie § 9 ods. 1 písm. e) zákona má v našich podmienkach za cieľ len vo všeobecnosti doplniť podmienku, ktorá je obsahom čl. 8 ods. 3 smernice, na ktorej trvá EK a podľa ktorej členské štáty bezpodmienečne zabezpečia, že zdravotné údaje bude spracúvať vo všetkých oblastiach zdravotníctva výlučne odborne spôsobilá oprávnená osoba, ktorá je viazaná povinnosťou mlčanlivosti o všetkých profesijných okolnostiach spracúvania zdravotných údajov a povinnosťou dodržiavať zásady profesijnej etiky. 

Prístup k zdravotnej starostlivosti sa vo všetkých členských štátoch vo všetkých prípadoch nemusí uskutočňovať výlučne na základe zákona. Takéto prípady Smernica 95/46/ES pokrýva práve ustanovením Čl. 8 ods. 3. 

Teraz platný text ustanovenia § 9 ods. 1 písm. e) v zákone bol do zákona o ochrane osobných údajov presadený nepriamou novelou zákonom č. 576/2004 Z. z. 

Účelom predkladateľa nie je zahmlievať „určitý“ pojem Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou, ale čo možno najvšeobecnejšie ustanoviť okruh subjektov, na ktoré sa má podmienka vymedzená v ustanovení vzťahovať a zároveň zabrániť duplicite, ktorá by spôsobovala problémy pri výklade. 
Tento (duplicitný) prístup by spôsobil, že na tú istú matériu by sa v tom istom ustanovení zákona o ochrane osobných údajov (§ 9 ods. 1) vzťahovali dva rozdielne právne dôvody spracúvania osobných údajov: 
1. osobitný zákon podľa § 9 ods. 1 písm. a) návrhu, 
2. tento zákon podľa § 9 ods. 1 písm. e) návrhu a to na tie isté konkrétne subjekty napr. na Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou, na ktorého činnosť sa vzťahujú napríklad ustanovenia osobitného zákona č. 581/2004 Z. z.. 

Ak dôjde ku kontrole Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou Úradom na ochranu osobných údajov SR, ten musí zvoliť len jeden z právnych titulov (dôvodov), a to ten, ktorý má pre tento prípad prednosť. 

Z povahy pravidla lex specialis derogat legi generali vyplýva, že osobitný zákon má prednosť pred zákonom všeobecným. 

Predkladateľ sa v tomto konkrétnom prípade prikláňa k názoru, že prednosť i tak bude mať právny dôvod podľa § 9 ods. 1 písm. a) návrhu, teda špeciálny zákon, ktorým je zákon č. 581/2004 Z. z. 
 	
MZ SR 	K bodu 4. (§ 3) 
Žiadame celý text bodu 4 vypustiť. Zároveň žiadame zo súčasného znenia vypustiť slovo „nepriamo“. 
Odôvodnenie: 
Pôvodná úprava osobných údajov podľa § 3 predstavuje jednoznačnú a presnú úpravu. Do skupiny osobných údajov sa podľa navrhovaného znenia zaradia aj údaje, ktoré nemajú povahu osobných údajov ako sú napr. sociálne role (dcéra, rodič a pod.), spoločenské role (zamestnanec a pod.), výkon profesie (automechanik, ekonóm) a pod. 
V súvislosti s „nepriamym“ určením osoby nie je v súčasnosti možné jednoznačne stanoviť o aké údaje ide. 
Úprava navrhovaná v ods. 3 je nevhodná k vôli nevhodnej legislatívnej technike a použitým pojmom (napríklad, údaje o totožnosti, kontaktné údaje a pod.) 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 11. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. Predkladateľ pripomienkujúcemu subjektu podrobne vysvetlil dôvody, prečo nemôže akceptovať navrhovanú úpravu. 

Rozpor bol odstránený. 

Názor subjektu aplikovaný na danú problematiku je motivovaný nesprávnym výkladom základných princípov ochrany osobných údajov, je mimo rámca Smernice 95/46/ES, je v rozpore s názorom Pracovnej skupiny pre ochranu osobných údajov vyslovenom v „Stanovisku 4/2007 k pojmu osobné údaje“ a je aj v rozpore s rozsudkami súdneho dvora. 

Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 

Pripomienkujúci subjekt si navyše v odôvodnení odporuje, keď na jednej strane uvádza, že „Pôvodná úprava osobných údajov podľa § 3 predstavuje jednoznačnú a presnú úpravu.“ a zároveň žiada z pôvodnej úpravy vypustiť slovo „nepriamo“. 
Odôvodnenie sa tak stáva nezrozumiteľné. Pripomienky k návrhu zákona musia byť formulované jednoznačne a musí z nich byť zjavný ich legislatívny prínos (čl. 14 ods. 2 LP vlády SR). 

Vypustením termínu „nepriamo“ by sa návrh zákona dostal do priameho rozporu s čl. 2 písm. a) smernice 95/46/ES a nebolo by možné v doložke zlučiteľnosti označiť zákon za kompatibilný s právom EÚ. 

Príklady, ktoré subjekt uvádza (dcéra, rodič, automechanik, ekonóm) a zároveň tvrdí, že nemajú povahu osobných údajov odhaľujú, sú mimo rámca správneho výkladu základných princípov ochrany osobných údajov. Tieto tzv. sociálne role, resp. spoločenské role, ako ich nazýva subjekt, ako aj výkon profesií, nielen že sa podľa navrhovaného znenia zaradia medzi osobné údaje, ale oni tam patria aj podľa teraz platného znenia a s určitosťou majú povahu osobných údajov. 

Namietané slovné spojenie „kontaktné údaje“ je zaužívané v našom právnom poriadku (napr. § 4 zák. č. 382/2004 Z. z., § 6 nariadenia vlády SR č. 322/2010 Z. z., § 22 zák. č. 25/2006 Z. z., príl. č. 3 a 4 zák. č. 129/2010 Z. z., § 1 zák. č. 186/2009 Z. z., § 18 zák. č. 138/1992 Zb., a v ďalších bez bližšieho vymedzenia.) 

Namietané slovné spojenie „údaje o totožnosti“ je zaužívané v našom právnom poriadku (napr. § 5 a 16 zák. č. 647/2007 Z. z., § 69, 207 a 240 Trestného poriadku, § 54a zák. č. 43/2004 Z. z., § 28a zák. č. 650/2004 Z. z., § 93a zák. č. 483/2001 Z. z., § 34b zák. č. 566/1992 Zb. a v ďalších bez bližšieho vymedzenia.). 
Úrad vykonal kontrolu zdravotníckych zariadení a zistil, že zákon riešil získavanie osobných údajov rodičiek, ale už neriešil získavanie osobných údajov ich blízkych osôb (dcéra, syn, manžel), ich kontaktných údajov, na účel oznámenia im stavu pacientky. Rovnaký problém sa vyskytol aj u iných pacientov v prípade získavania kontaktných údajov na ich blízke osoby, ktoré sú zdravotnícke zariadenia povinné zo zákona informovať v prípade úmrtia pacienta. Zákonodarca pozabudol, že ak mieni prevádzkovateľovi zákonom uložiť povinnosť informovať blízku osobu v prípade úmrtia pacienta, musí dať zároveň povinnosť tejto blízkej osobe včas (vopred) poskytnúť prevádzkovateľovi kontakt (jeho osobné údaje). Fyzickej osobe možno povinnosť, ktorá zasahuje do jej základných práv a slobôd uložiť len zákonom. Ochrana osobných údajov patrí medzi základné práva a slobody. 
Ak teda zákon ukladá prevádzkovateľovi (zdravotníckemu zariadeniu) povinnosť informovať blízke osoby v prípade úmrtia pacienta, zákon musí zároveň uložiť povinnosť blízkej osobe (dotknutej osobe) poskytnúť svoje osobné údaje do IS zdravotníckeho zariadenia na tento zákonom ustanovený účel v potrebnom zákonom ustanovenom rozsahu a zákonom ustanoveným spôsobom. 
Úrad pri kontrole túto skutočnosť zistil a ministerstvu odporučil, aby sa odstránila doplnením zákona. 

K predmetnému ustanoveniu nemal námietky Odbor aproximácie práva SVL ÚV SR. 
Návrh bol v tomto bode upravený v zmysle pripomienok aj ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy a obsahu právne záväzných aktov EÚ a medzinárodných dokumentov, ktorými je SR viazaná. 
 	
MZ SR 	K bodu 3. (§ 2 ods. 1 písm. e)) 
Žiadame vypustiť celý text písm. e). 
Odôvodnenie: 
Určitú osobu možno sankcionovať výlučne za porušenie povinnosti, ktorá vyplýva zo zákona nie etického kódexu. 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 11. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. Predkladateľ pripomienkujúcemu subjektu podrobne vysvetlil dôvody, prečo nemôže akceptovať navrhovanú úpravu. 

Rozpor bol odstránený. 

Upravené, slovo „postihovania“ vypustené. 

§ 2 ods. 1 písm. e) návrhu preberá Čl. 13 ods. 1 písm. d) Smernice 95/46/ES. 

§ 2 ods. 1 písm. e) ustanovuje výnimky pre spracúvania osobných údajov prevádzkovateľmi, ktorí takýmito oprávneniami disponujú, na účel odhaľovania a postihovania porušení etického kódexu v regulovaných povolaniach. Predmetné ustanovenie sa netýka úradu. 
Zákon o ochrane osobných údajov za porušenie § 2 ods. 1 neustanovuje sankcie. 

Vypustením § 2 ods. 1 písm. e) by návrh zákona neprebral celý Čl. 13 ods. 1 smernice 95/46/ES. 
 	
MZ SR 	K bodu 28. (§ 10a ods. 9 písm. b), c) a d)) 
Žiadame vypustiť ustanovenie týkajúce sa „všeobecných obchodných podmienok“ (ďalej ako „VOP“) a slová „ústne vysvetliť“ alebo „ústne odpovedať“ žiadame nahradiť iným vhodným termínom. 
Odôvodnenie: 
Informácie, ktoré majú byť podľa navrhovaného znenia súčasťou VOP musí prevádzkovateľ oznámiť dotknutej osobe na základe ustanovení zákona. Náležitosti VOP, ich použitie a právo na zmenu už žiadne ďalšie ustanovenie neupravuje. Ustanovenie § 10a ods. 9 písm. b) je z celého návrhu jediné ustanovenie, v ktorom sú VOP uvedené preto nie je zrejmé akú úlohu majú VOP vo vzťahu k spracúvania osobných údajov plniť. 
Z navrhovaného znenia nie je zrejmé ako prevádzkovateľ preukáže poskytnutie „ústneho vysvetlenia“ alebo „ústnej odpovede“. 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 11. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. 

Rozpor bol odstránený. 

Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 

Upravené. 
 	
MZ SR 	K bodu 14. (§ 6a ods. 3, 5, 6 a 7) 
V odseku 3 žiadame presne upraviť ako má byť zaručená bezpečnosť osobných údajov a akým spôsobom má prítomnosť určitej osoby zvyšovať bezpečnostné riziká (sprístupnenie, znehodnotenie a pod.). 
V odseku 5 žiadame uviesť výlučne obligatórne náležitosti zmluvy a vypustiť slovo „najmä“. Toto ustanovenie žiadame zosúladiť s existujúcou úpravou záväzkových vzťahov. 
Ustanovenie odseku 6 žiadame prepracovať. 
Odsek7 žiadame vypustiť. 
Odôvodnenie: 
V ustanovení ods. 5 písm. h) je potrebné uviesť spôsob „ukončenia zmluvy“. Aplikácia Obchodného zákonníka navrhovaná v ustanovení ods. 6 už vyplýva z ustanovenia § 261 Obchodného zákonníka. Explicitné určenie zmluvného typu je neúčelné a neodôvodnené. Zmluvné strany môžu uzatvoriť aj inominátnu zmluvu, ktorá sa bude posudzovať podľa jej obsahu a môže obsahovať náležitosti uvedené v navrhovanom ods. 5. Fikcia uvedená v ods. 7je neodôvodnená. 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 11. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. 

Rozpor bol odstránený. 

Spresnené. 

Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
Slovo „najmä“ vypustené. 

Ustanovenie § 6a ods. 6 bolo z návrhu vypustené. 

Spresnené. 

Návrh bol v tomto bode upravený v zmysle pripomienok aj ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy a obsahu právne záväzných aktov EÚ a medzinárodných dokumentov, ktorými je SR viazaná. 
 	
MZ SR 	K bodu 17. (§7 ods. 3) 
Žiadame bod 17. vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Navrhovaná úprava je nezrozumiteľná a nie je dostatočne vysvetlená v dôvodovej správe. Ustanovenie upravuje výnimku zo zákazu spracúvania „na uplatnenie práva , ktoré nemožno uplatniť ...“ a zároveň odkazuje na úpravu podľa osobitného zákona. 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 11. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. Predkladateľ pripomienkujúcemu subjektu podrobne vysvetlil dôvody, prečo nemôže akceptovať navrhovanú zmenu. 

Rozpor bol odstránený. 

Spresnené. 

Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
MZ SR 	K bodu 42 (§ 20 ods. 1 písm. j) 
Žiadame uvedené ustanovenie vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Pre väčšinu prevádzkovateľov bude uvedená povinnosť nesplniteľná z hľadiska ochrany ostatných osobných údajov ak majú zároveň sprístupniť časť informačného systému. 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 11. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. Predkladateľ pripomienkujúcemu subjektu podrobne vysvetlil dôvody, prečo nemôže akceptovať navrhovanú zmenu. 

Rozpor bol odstránený. 

Ustanovenie bolo spresnené a doplnené v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy, právne záväzným aktom EÚ a medzinárodným zmluvám, ktorými je SR viazaná. 
Podľa bodu 41 memoranda k Smernici 95/46/ES: 
„každá osoba musí mať právo na prístup k údajom, ktoré sa jej týkajú a ktoré sú predmetom spracúvania, aby sa predovšetkým mala možnosť presvedčiť o ich presnosti a o oprávnenosti ich spracúvania; ...toto právo nesmie narušovať obchodné tajomstvo ani duševné vlastníctvo, zvlášť nie autorské právo chrániace programové vybavenie; to však bezpochyby nesmie viesť k odmietnutiu poskytnúť všetky informácie dotknutej osobe,“. 
Smernica v tejto ako aj viacerých ďalších svojich častiach zámerne poukazuje na právo dotknutej osoby na prístup k údajom, ktoré sa jej týkajú, a nielen na právo k osobným údajom, ktoré sa jej týkajú, aby tak zahrnula do práva aj údaje a informácie, ktoré so spracúvanými osobnými údajmi súvisia. 
Charta je plnohodnotným záväzným prameňom primárneho komunitárneho práva. 

Podľa Čl. 8 ods. 2 Charty základných práv EÚ: 
„2. Každý má právo na prístup k zhromaždeným údajom, ktoré sa ho týkajú, a právo na ich opravu.“. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
MZ SR 	K bodu 10. (§ 4 ods. 5) 
Žiadame v navrhovanom ustanovení ods. 5 preformulovať prvú vetu a vypustiť druhú vetu. 
Odôvodnenie: 
Súčasná úprava termínu „dotknutá osoba“ je presnejšia. Z návrhu nie je zrejmé prečo má byť za dotknutú osobu označená aj nežijúca osoba, ktorá nemá právnu subjektivitu. 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 11. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. Predkladateľ pripomienkujúcemu subjektu podrobne vysvetlil dôvody, prečo nemôže akceptovať preformulovanie prvej vety. 

Rozpor bol odstránený. 

Druhá veta bola z § 4 ods. 5 návrhu vypustená. 

Ustanovenie bolo upravené aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy a obsahu právne záväzných aktov EÚ a medzinárodných dokumentov, ktorými je SR viazaná. 

Predkladateľ nie je toho názoru, že terajšia úprava termínu „dotknutá osoba“ je presnejšia. 
Podľa definície v teraz platnom znení: „Dotknutou osobou je každá fyzická osoba, o ktorej sa spracúvajú osobné údaje.“. 

Podľa Čl. 8 „Ochrana osobných údajov“ Charty základných práv EÚ: 
„1. Každý má právo na ochranu osobných údajov, ktoré sa ho týkajú.“ 

Podľa Čl. 16 Zmluvy o fungovaní EÚ: 
„1. Každý má právo na ochranu osobných údajov, ktoré sa ho týkajú.“. 

Princípy zakotvené v právne záväzných aktov EÚ neobmedzujú právo dotknutej osoby len na ochranu osobných údajov, ak sú o nej spracúvané. 
Príklad 1/: 
Zákon ukladá oprávneným osobám podľa § 18 ods. 2 povinnosť mlčanlivosti a podľa § 18 ods. 4 zákona táto povinnosť trvá aj po zániku funkcie oprávnenej osoby ako aj po ukončení jej ...napr. štátnozamestnaneckého pomeru...“. 
Úrad má povinnosť prešetrovať porušenie povinnosti mlčanlivosti podľa § 18 ods. 2 ako aj porušenie mlčanlivosti podľa § 18 ods. 4 zákona. Takéto šetrenie nemožno obmedziť lehotou, nakoľko povinnosť mlčanlivosti bývalej oprávnenej osoby nie je obmedzená. 
Po uplynutí lehoty uloženia registratúrneho záznamu dôjde k vyradeniu a následnej likvidácii osobných údajov. 
Po ich zlikvidovaní dotknutá osoba podá na úrad oznámenie, že má podozrenie, že niekto porušil mlčanlivosť o jej osobných údajoch. Má právo, aby sa prešetrilo, či bolo porušené právo na ochranu osobných údajov, ktoré sa jej týkajú. Avšak tieto už nie sú spracúvané v informačnom systéme. 

Príklad 2/: 
Otec narodený v roku 1925 (85 ročný) vlastní akcie spoločnosti, ktorá ich chce od neho odkúpiť. V letáku sa uvádza, že osobné stretnutie treba dohodnúť telefonicky. Otec splnomocní syna (45 ročný), aby vec dohodol a vybavil. Pri telefonickom rozhovore syn oprávnenej osobe prevádzkovateľa uvedie, že chce dohodnúť stretnutie v súvislosti s odpredajom akcií. Tá ho požiada ako akcionára o meno a priezvisko, aby ho zapísala na dohodnutý deň. Syn uvedie meno a priezvisko otca. Oprávnená osoba však v tom momente vysloví pochybnosť, že určite on tým akcionárom nie je, on predsa (podľa hlasu) nemôže mať 85 rokov (na tento účel sa v IS spracúva rodné číslo). Syn odpovedá, že to je pravda, on je len splnomocnený na vybavenie odpredaja akcií. 
Napriek tomu, že 
1) prevádzkovateľ vo svojom informačnom systéme nespracúva hlasovú vzorku dotknutej osoby (otca), 
2) oprávnená osoba určite hlas dotknutej osoby (otca) nikdy nepočula, 
oprávnená osoba nepriamo identifikovala, že ten, kto je na druhej strane linky nie je akcionár, o ktorého akcie sa jedná (narodený v roku 1925). 
Ide o špecifickú situáciu, pri ktorej oprávnená osoba, ktorá spracúva osobné údaje dotknutej osoby, identifikovala na základe údaja, ktorý nespracúva v IS, nepriamo cez údaj (hlas inej osoby), že na druhej strane linky nie je dotknutá osoba, ktorej hlas nikdy nepočula. 
Z aplikačnej praxe poznáme veľa ďalších obdobných situácií. Osobné údaje týkajúce sa dotknutej osoby preto nemožno vzťahovať len na údaje, ktoré sú o nej spracúvané v informačnom systéme. Vo vyššie uvedených prípadoch nie je splnená táto podmienka. Osobnými údajmi totiž môžu byť akékoľvek údaje a informácie týkajúce sa identifikovanej alebo identifikovateľnej fyzickej osoby, a to bez ohľadu na to, či identifikujú fyzickú osobu priamo alebo nepriamo. 
 	
MZ SR 	K bodu 24. (§9 ods. 1 písm. a)) 
Žiadame ustanovenie precizovať a zohľadniť v ňom existujúcu úpravu podľa písm. a). 
Odôvodnenie: 
Súčasné znenie explicitne uvádza náležitosti, ktoré je potrebné upraviť v osobitnom zákone tak aby bolo možné spracúvať osobné údaje bez súhlasu dotknutej osoby. Takáto úprava má význam z hľadiska rovnakej a jednotnej úpravy spracúvania osobných údajov podľa viacerých zákonov. 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 11. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. 

Rozpor bol odstránený. 

Ustanovenie bolo spresnené a upravené aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy, právne záväzným aktom EÚ a medzinárodným zmluvám, ktorými je SR viazaná s ohľadom na zmeny a doplnenia v súvisiacich ustanoveniach. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
MZ SR 	K bodu 70. (§ 55a) 
Žiadame lehoty podľa prechodných ustanovení pre prevádzkovateľov posunúť o 6 mesiacov odo dňa účinnosti zákona. 
Odôvodnenie: 
Uvedená jednomesačná až štvormesačná lehota nebude postačovať prevádzkovateľom na zosúladenie s návrhom zákona. 

 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 11. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. Predkladateľ pripomienkujúcemu subjektu podrobne vysvetlil dôvody stanovených lehôt prechodných ustanovení. 

Rozpor bol odstránený. 

Predkladateľ lehoty upravil, i keď nemôže súhlasiť s pripomienkujúcim subjektom, že v prechodnom ustanovení sa nachádza jednomesačná lehota, ako subjekt uvádza v odôvodnení. 
Najkratšou lehotou je lehota ustanovená v § 55a ods. 1 návrhu. Lehota bola trojmesačná a plynula od 1. júla až do 30 septembra, pretože prevádzkovateľ bol povinný novú zodpovednú osobu poveriť do 31. augusta, avšak nahlásiť úradu v súlade s § 19 ods. 5, čo znamená do 30 dní, teda do 30. septembra – lehota 3 mesiace. 
Poučenie oprávnených osôb má vykonať do 30. septembra – lehota 3 mesiace. 
Sprostredkovateľské zmluvy má dať do súladu do 31. októbra – lehota 4 mesiace. 
Nahlásiť monitorovacie systémy do 30. novembra – lehota 5 mesiacov. 
Zosúladiť bezpečnostné opatrenia – lehota 6 mesiacov. 

Vystavenie nového poverenia zodpovednej osobe (nemusí ju školiť ani vykonať iné úkony) a nahlásenie monitorovacieho informačného systému na registráciu (vyplní formulár) je len vecou formálneho vyplnenia a odoslania formulára a vystavenia poverenia. 
(O monitorovacom IS je totiž aj teraz prevádzkovateľ povinný viesť evidenciu podľa § 29 ods. 1 zákona. Na osobitnú registráciu sa používa rovnaký formulár ako na evidenciu. Preto prevádzkovateľ použije údaje z evidencie a na registračnom formuláre ich zašle úradu. Časové aj materiálne náklady na tento úkon sú minimálne, nakoľko registrácia je bezplatná na rozdiel od iných členských štátov.). 

Podľa predkladateľa je všeobecná lehota ustanovená prechodným ustanovením dostatočne dlhá. 
V čase nadobudnutia účinnosti zákona č. 428/2002 Z. z. 
(1. september 2002) postačovala všeobecná lehota 6 mesiacov, a vtedy boli viac menej všetky povinnosti pre prevádzkovateľa nové. Rovnaká všeobecná lehota 6 mesiacov postačovala aj pri novele zákona v roku 2005 (zákon č. 90/2005 Z. z.). 
Podstatná väčšina navrhovaných zmien a doplnení v tomto návrhu neprináša nové povinnosti pre prevádzkovateľa, ale len doterajšie spresňuje. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 

MZ SR 	K bodu 12. (§5 ) 
Žiadame navrhované ustanovenia dopracovať vo vzťahu k určeniu podmienok spracúvania osobných údajov a výberu oprávnených osôb. 
Odôvodnenie 
Podmienky spracúvania osobných údajov sú stanovené nejasne s použitím slov „napríklad“, „adekvátne“. Z niektorých ustanovení nie je zrejmé akú konkrétnu činnosť má prevádzkovateľ vykonať alebo akú povinnosť musí splniť. 
Vo vzťahu výberu oprávnených osôb chýbajú kritériá pre určenie spôsobilosti osoby a spoľahlivosti osoby. 
 	Z 	A 	Upravené – slová „napríklad“ a „adekvátne“ boli vypustené. 
Upravené – slová „spôsobilosť“ a „spoľahlivosť“ boli vypustené. 

Zákon v § 4 ods. 1 písm. s) výslovne vymedzuje pojem „podmienky spracúvania osobných údajov“. Predkladateľ nemôže súhlasiť s názorom pripomienkujúceho subjektu, že podmienky spracúvania osobných údajov sú stanovené nejasne. 

Návrh bol v tomto bode upravený v zmysle pripomienok aj ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy a obsahu právne záväzných aktov EÚ a medzinárodných dokumentov, ktorými je SR viazaná. 
 	
MZ SR 	K bodu 11. (§ 4a ods. 4) 
Žiadame vypustiť druhú vetu navrhovaného ustanovenia § 4a ods. 4. 
Odôvodnenie: 
Navrhovateľ dostatočne neodôvodnil použitie termínu „dôverné údaje“ a nie je zrejmý ani účel použitia tohto termínu v predloženom návrhu. 
 	Z 	A 	Vypustené. 	
MZ SR 	K bodu 23. (§ 7 ods. 10) 
Žiadame ustanovenie preformulovať. 
Odôvodnenie: 
Právny titul buď existuje alebo nie. Formulácia „výber náležitého právneho titulu“ je legislatívno – technicky nesprávna. 
 	Z 	A 	Vypustené. 	
MV SR 	K bodu 62 (§ 49) 
 
1. Upozorňujeme na veľké rozpätia ukladaných pokút a s tým súvisiacu možnosť voľnej úvahy pri ich ukladaní a vzniku korupčného prostredia. 
2. V odseku 1 znenie písmena. d) odporúčame prehodnotiť, pretože povinnosti podľa § 14 ods. 2 sa vzťahujú na tretie osoby, čiže dochádza k vnútornému rozporu s uvádzacou vetou. 
3. V odseku 2 písm. l) v slovnom spojení „alebo 5“ vložiť za slovo „alebo“ slovo „ods.“ (bod 54 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky); táto pripomienka platí aj na ďalšie ustanovenia návrhu zákona. 
4. V odseku 3 písm. k) v slovnom spojení „podľa § 29 alebo 30“ vložiť za slovo „alebo“ paragrafovú značku (bod 54 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky); táto pripomienka platí aj na ďalšie ustanovenia návrhu zákona. 
5. V odseku 4 písm. c) slová „podľa § 10a, 10b a10c alebo 10e“ nahradiť slovami „podľa §10a až 10c alebo § 10e“. 
6. V odseku 4 písm. f) slová „je zanedbateľná“ majú zrejme znieť (vzhľadom na výšku pokuty) „nie je zanedbateľná“. 
7. V odseku 4 písm. k) citácia „§ 13 ods. 5 alebo ods. 6“ nekorešponduje so znením začiatku tohto ustanovenia, pretože citované ustanovenia neobsahujú úpravu likvidácie osobných údajov. 
8. V odseku 4 písm. m) slová „nezapísal do registra svojich oprávnených osôb osoby, prostredníctvom ktorých spracúva osobné údaje a zabezpečuje ich ochranu“ je potrebné doplniť príslušným ustanovením návrhu zákona, ktorým sa táto povinnosť ukladá. 
9. V odseku 6 písm. b) odporúčame vypustiť slová „alebo neurčil podmienky spracúvania osobných údajov“, pretože táto alternatíva je už uvedená v písmene a). 
10. V odseku 6 písm. f) nahradiť slovo „toku“ slovom „prenose“. 
11. V odseku 7 písm. p) vypustiť slová „alebo porušil zákaz ustanovený v 8 ods.2“ ako nadbytočné, pretože túto právnu situáciu možno subsumovať pod už citovaný § 8. 
 	O 	ČA 	Rozpätie pokút je takto zadefinované v zákone od roku 2002. Predkladateľ rozpätie pokút oproti teraz platnej právnej úprave nezmenil. Na základe pripomienok ich upravil v rozsahu, v akom sú v teraz platnej právnej úprave po prepočítaní a zaokrúhlení na celé euro. 

Upravené. 

Návrh bol v tomto bode upravený podľa pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov – ustanovenie § 44 ods. 5 bolo z návrhu vypustené. 

Upravené. 

Upravené. Ustanovenie bolo upravené aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov. 

Spresnené. 

Upravené. Ustanovenie bolo upravené aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov. 

Upravené. 

Skutkové podstaty v odseku 6 písm. a) a b) nie sú totožné. Odsek 6 písm. b) sa viaže k ustanoveniu § 6 ods. 1 písm. b). 
Upravené, doplnené. 

„Cezhraničný tok osobných údajov“ subsumuje akýkoľvek prenos osobných údajov – „Prenos osobných údajov do tretích krajín“ ale aj „Prenos osobných údajov v rámci členských štátov EU.“. 
„Cezhraničný tok osobných údajov“ je vymedzený v § 4 ods. 1 písm. j) zákona (názov IV. hlavy 2. časti zákona). 

Upravené. 
 	
MV SR 	K bodu 31 (§ 14 a 15) 
 
1. V § 14 ods. 4 sa ukladá povinnosť preukázať Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky „záznam o upustení od oznámenia“, ktorý sa však v § 14 ods. 3 v súvislosti s upustením vôbec neuvádza, pritom z hľadiska preukázateľnosti je nedostatok záznamu sankcionovateľný. 
2. V § 15 ods. 1 v slovnom spojení „náhodným ako aj nezákonným poškodením“ vypustiť slová „náhodným ako aj nezákonným“ a v slovnom spojení „náhodnou stratou“ vypustiť slovo „náhodnou“ a slová „sú spôsobilé“ nahradiť slovom „môžu“; v slovnom spojení „a o aké“ vypustiť slovo „o“. 
3. V § 15 ods. 2 sa zavádza pojem „bezpečnostná smernica“ a ustanovujú sa jej ciele. V § 16 ods. 3 písm. c) a odseku 6 platného zákona sú uvedené „bezpečnostné smernice“ a ich obsah., ktorý je však odlišný od cieľov vymedzených v odseku 2 návrhu zákona. Dotknuté ustanovenia je potrebné zosúladiť. 
4. V súvislosti s § 15 ods. 2 a 3 upozorňujeme, že návrh zákona explicitne neustanovuje sprostredkovateľovi povinnosť vypracovať bezpečnostnú smernicu, i keď sa v dôvodovej správe táto povinnosť v súvislosti so sprostredkovateľom uvádza. 
5. V § 15 ods. 4 slová „obmedzenie povinností a práv“ nahradiť slovom „prevádzkovateľa“ 
6. V § 15 ods. 5 poslednej vete slová „príslušných smerníc“ nahradiť slovami „bezpečnostného projektu“. 
7. V odseku 8 vypustiť slovo „kontrolný“. 
 	O 	ČA 	Upravené. 
Vypúšťa sa povinnosť viesť záznam o upustení od oznámenia. Tým nie je dotknutá povinnosť prevádzkovateľa úradu preukázať, že upustenie od oznámenia bolo dôvodné. 

Upravené. 
Pozn./ Pripomienkujúci subjekt požaduje vypustenie slov „náhodným“, „náhodnou“, čím text ustanovenia nebude kopírovať čl. 17 ods. 1 Smernice 95/46/ES. Zákon č. 428/2002 Z. z. v jeho pôvodnom znení neobsahoval v ustanovení § 15 ods. 1 podmienku „náhodnosti“, voči čomu EK vzniesla v roku 2003-2004 zásadnú pripomienku a žiadala text opraviť. Problém bol odstránený novelou (zák. č. 90/2005 Z. z.). Predkladateľ podotýka, že text tohto ustanovenia nie je novým textom v zákone, išlo len o jeho spresnenie. (Pojem náhodnosti obsahujú aj iné zákony členských štátov, napr. taliansky zákon č. 196/2003 o ochrane osobných údajov v ustanovení § 31). Keďže však pripomienku vzniesli aj iné subjekty, predkladateľ text upravil. 
V § 15 ods. 1 návrhu sa slovné spojenie „a o aké“ nenachádza. 
Z uvádzacej vety § 16 ods. 6 zákona vyplýva, že bezpečnostné smernice podľa tohto ustanovenia „upresňujú a aplikujú závery vyplývajúce z bezpečnostného projektu na konkrétne podmienky prevádzkovaného IS“. Súvisia s bezpečnostným zámerom a analýzou bezpečnosti IS rozpracovanou v bezpečnostnom projekte. 
Bezpečnostná smernica podľa § 15 ods. 2 návrhu požaduje minimálne základné požiadavky kladené na zabezpečenie IS. 

Predkladateľ je toho názoru, že návrh explicitne ustanovuje sprostredkovateľovi vypracovať bezpečnostnú smernicu. 
Podľa § 4a ods. 7 návrhu „Ak ďalej nie je ustanovené inak, ustanovenia tohto zákona o prevádzkovateľovi sa vzťahujú aj na sprostredkovateľa.“. 
Podľa § 6b ods. 9 návrhu: „Na sprostredkovateľa sa nevzťahujú ustanovenia .... § 15 ods. 4 až 7.... o prevádzkovateľovi. 
Ustanovenia § 15 ods. 1 až 3 a 8 návrhu sa na sprostredkovateľa vzťahujú. 

Upravené. 

Upravené. 

Upravené. 

Návrh zákona bol v zmysle pripomienok všetkých pripomienkujúcich subjektov upravený. Pripomienky MV SR sú akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 
 	
MV SR 	K bodu 47 (§ 23) 
 
1. V odseku 1 poslednú vetu vypustiť ako nadbytočnú a bez normatívneho obsahu. 
2. V odseku 2 je potrebné rozlíšiť a jednoznačne vyjadriť alternatívy obsiahnuté v písmenách b) až f). 
3. V odseku 9 vypustiť citáciu „písm. a) až f)“. 

 	O 	ČA 	K 1. Posledná veta znie: „Rozhodnutie o primeranej úrovni ochrany osobných údajov vydáva Európska komisia.“. Zároveň bol doplnený odkaz pod čiarou 
26a ktorý znie: „26a) Napríklad : Rozhodnutie komisie z 26. júla 2000 podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES o primeranej ochrane osobných údajov poskytovaných vo Švajčiarsku (Ú. v. ES L 215, 25. 8. 2000).”. 

K 2. Akceptované 

K 3. Zamieta sa. Formulácia vychádza z praktických poznatkov získaných pri vydávaní rozhodnutí o cezhraničnom prenose vzhľadom aj na povinnosť prevádzkovateľa informovať dotknutú osobu o zamýšľanom prenose osobných údajov. 
 	
MV SR 	K bodu 42 [§ 20 ods. 1 písm. g) až j)] 
 
1. Uvádzaciu vetu upraviť podľa bodu 30 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky takto: „V § 20 sa odsek 1 dopĺňa písmenami g) až j), ktoré znejú:“. 
2. Text písmena j) navrhujeme vypustiť; čl. 12 písm. a) smernice 95/46/ES je premietnutý v § 20 ods. 1 platného zákona, podľa ktorého má dotknutá osoba právo na základe písomnej žiadosti od prevádzkovateľa vyžadovať vo všeobecne zrozumiteľnej forme odpis jeho osobných údajov, ktoré sú predmetom spracúvania. 
 	O 	ČA 	Upravené. 

Na základe ustanovenia § 20 ods. 1 písm. c) zákona má dotknutá osoba právo vyžadovať od prevádzkovateľa odpis svojich osobných údajov, ktoré spracúva. Právo dotknutej osoby podľa cit. ustanovenia sa týka „osobných údajov“. Nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy 1. decembra 2009 Charta základných práv EÚ má rovnakú právnu silu ako zmluvy (Čl. 6 Zmluvy o EÚ). Podľa Čl. 8 Charty základných práv EÚ: 
„1. Každý má právo na ochranu osobných údajov, ktoré sa ho týkajú. 
2. ...Každý má právo na prístup k zhromaždeným údajom, ktoré sa ho týkajú, a právo na ich opravu.“. 
Navrhované ustanovenie reaguje na proces prebiehajúci v EÚ na revíziu právneho rámca ochrany osobných údajov, ktorú spustila EK, a ktorý predpokladá posilniť práva dotknutých osôb na prístup k ich osobných údajom v súlade s Chartou základných práv EÚ ... . 
Ide o posilnenie práva dotknutej osoby v súlade s naznačeným procesom- udeliť dotknutej osobe právo nielen na prístup k osobným údajom, ktoré sa jej týkajú, ale aj k údajom, ktoré sú s nimi spracúvané v kontexte v IS a bezprostredne súvisia so spracúvanými osobnými údajmi. 

Napokon, tento prístup vyplýva aj z Čl. 12 písm. a) Smernice 95/46/ES, podľa ktorého má dotknutá osoba právo na údaje, ktoré sú predmetom spracúvania. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
MV SR 	K bodu 19 [§ 7 ods. 4 písm. d)] 
 
Slová „už spracúva z iného dôvodu“ nahradiť slovami „spracúva aj z iného dôvodu“. 

 	O 	ČA 	Návrh bol v tomto bode upravený aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy.  	
MV SR 	K bodu 28 (§ 10a až 10e) 
 
1. V § 10a ods. 1 písm. g) šiestom bode pojem „špecifické okolnosti spracúvania osobných údajov“ a v § 10b ods. 2 uvádzacej vete pojem „v čase rozhodujúcej udalosti“ je potrebné právne vymedziť. 
2. V § 10a ods. 8 vypustiť slová „písm. a) až c“ ako nadbytočné. 
3. V § 10a ods. 9 písm. c) a d) za slovo „ústne“ vložiť slová „prostredníctvom oprávnenej osoby prevádzkovateľa“. 
4. V § 10b ods. 2 písm. c) odporúčame slová „na historický výskum alebo vedecký výskum a vývoj alebo na účely štátnej štatistiky“ zosúladiť s terminológiou zavedenou v § 6 ods. 3 návrhu zákona. 
5. V § 10d ods. 2 prvej vete za slovo „označiť“ vložiť slová „textom „Fotokópia súhlasí s originálom“,“. 
6. V súvislosti s navrhovaným znením § 10e odporúčame výslovne ustanoviť, ktorý monitorovací informačný systém monitorujúci priestor prístupný verejnosti podlieha osobitnej registrácii podľa § 27 návrhu zákona, pretože z navrhovaného textu nie je zrejmé, či registrácii podliehajú aj tie monitorovacie informačné systémy, ktoré snímajú obraz alebo zvuk bez záznamu na nosič informácií. 
7. V § 10e ods. 5 poslednú vetu upraviť a umiestniť v samostatnom odseku. 
 	O 	ČA 	Upravené. 
Slovné spojenie „Podmienky spracúvania osobných údajov“ je v zákone vymedzené. 
Pojem „v čase rozhodujúcej udalosti“ je v zákone od roku 2005 (zák. č. 90/2005 Z. z.), doteraz tento pojem nebol vymedzený a v aplikačnej praxi nespôsobuje problémy. 

Upravené. 

§ 5 ods. 6 návrhu ustanovuje, že prevádzkovateľ smie spracúvať osobné údaje prostredníctvom oprávnených osôb a sprostredkovateľov. Vložením odkazu len na oprávnenú osobu prevádzkovateľa by došlo k pochybám, či potom môže túto informáciu poskytnúť jeho sprostredkovateľ. 

§ 10b ods. 2 písm. c) návrhu transponuje čl. 11 ods. 2 Smernice 95/46/ES a bol v tomto znení zapracovaný do zák. č. 90/2005 Z. z. na základe pripomienky EK. Spresňuje výnimky všeobecne ustanovené v čl. 6 písm. b) Smernice 95/46/ES. Upravený bol § 6 ods. 3 návrhu. 

Upravené. 

§ 10e návrhu bol vypustený. Monitorovanie priestorov, ktoré nie sú verejne prístupné, nebude predmetom tohto návrhu. 

§ 10e návrhu bol vypustený. Monitorovanie priestorov, ktoré nie sú verejne prístupné, nebude predmetom tohto návrhu. 
 	
MV SR 	K bodu 25 [§ 9 ods. 1 písm. e)] 
 
Zavádzajú sa právne nevymedzené pojmy „správa zdravotníckych služieb“ a „profesionálne tajomstvo“; tieto pojmy je potrebné právne vymedziť minimálne odkazom na príslušné právne predpisy, v ktorých sú definované. 

 	O 	ČA 	Slovné spojenie „správa zdravotníckych služieb“ nahradené. 

Slovné spojenie „profesionálne tajomstvo“ sa v našom právnom poriadku vyskytuje vo viacerých medzinárodných zmluvách, ktorými je SR viazaná a nie je v nich tiež definované. 
 	
MV SR 	K bodu 1 [§ 1 ods. 1 písm. a)] 
 
S poukazom na definíciu pojmu „osobné údaje“ v § 3 návrhu zákona dávame na zváženie vypustenie slov „týkajúcich sa ich osoby a súkromia“ a s nimi súvisiacej legislatívnej skratky. 

 	O 	ČA 	Návrh bol v tomto bode upravený v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy a obsahu právne záväzných aktov EÚ a medzinárodných dokumentov, ktorými je SR viazaná. 
Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
MV SR 	K bodu 14 (§ 6a a 6b) 
 
1. V § 6a ods. 3 v slovnom spojení „osobu, ktorej účasť na spracúvaní značne zvyšuje bezpečnostné riziká“ je potrebné právne vymedziť slová „bezpečnostné riziká“ a “ z dôvodu nadbytočnosti vypustiť slová „ v rámci svojej špecializovanej činnosti“. 
2. V § 6a ods. 5 písm. f) je potrebné právne vymedziť slová „povolené operácie“. 
3. V § 6a ods. 6 citáciu paragrafov Občianskeho zákonníka a Obchodného zákonníka odporúčame uviesť v poznámke pod čiarou (bod 21 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky). 
4. Ustanovenie § 6a ods. 7 odporúčame vypustiť; napriek prísnym ustanoveniam § 6a a 6b sa odsekom 7 legalizuje činnosť tretej soby, ktorá sa tak dostáva na roveň legálneho sprostredkovateľa, ktorého činnosť je zmluvne vymedzená. 
5. V § 6b odporúčame doplniť ustanovenie, v ktorom bude výslovne zakotvená povinnosť sprostredkovateľa konať osobne. 
 	O 	ČA 	Návrh bol v tomto bode upravený v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy 

Predkladateľ je toho názoru, že tento pojem priamo vyplýva z definície „spracúvania“ ustanoveného v § 4 ods. 1 písm. a) zákona, čím je tento pojem dostatočne zrozumiteľný. 

Ustanovenie § 6a ods. 6 bolo z návrhu vypustené. 

Návrh bol v tomto bode upravený v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 

Takáto podmienka je možná, ale v praxi veľmi obmedzujúca. Návrh bol v tomto bode upravený v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy a obsahu právne záväzných aktov EÚ a medzinárodných dokumentov, ktorými je SR viazaná. 
 	
MV SR 	K bodu 11 (§ 4a) 
 
1. V odseku 3 sú uvedené slová „ zámerne získavať“; upozorňujeme, že získavanie osobných údajov spadá pod pojem „spracúvanie osobných údajov“, právne vymedzený v § 4 ods. 1 písm. a), preto je potrebné slová „zámerne získavať“ ako duplicitné z navrhovaného textu vypustiť. 
2. V odseku 4 za slová „osobitné kategórie“ vložiť slová „osobných údajov“, pretože ide o právne vymedzený pojem. 
3. V odseku 7 za slová „sa vzťahujú aj na“ vložiť slová „zástupcu prevádzkovateľa a“ a odsek 8 vypustiť. 
 	O 	ČA 	Upravené. 

Upravené. 

Predkladateľ je toho názoru, že osoba sprostredkovateľa a osoba zástupcu prevádzkovateľa má úplne odlišné postavenie. Spojením ustanovení odseku 7 a 8 do jedného odseku vzniká obava, že bude dochádzať k stotožňovaniu postavenia týchto osôb, a tak k nesprávnemu výkladu. 
 	
MV SR 	Všeobecne: 
 
1. Ide o tak rozsiahlu novelu (71 novelizačných bodov), že odporúčame zvážiť prijatie nového zákona. 
2. Zavádzajú sa nové právne pojmy bez toho, že by boli právne vymedzené, čo je v rozpore s čl. 6 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky. 
3. V celom návrhu zákona je potrebné v rovnakej právnej situácii používať rovnaké pojmy; zjednotenie pojmoslovia sa vzťahuje aj na platný zákon. 
4. V celom návrhu zákona navrhujeme slová „korektne“ a „nekorektne“ nahradiť napríklad slovami „v súlade s dobrými mravmi a konať spôsobom, ktorý neodporuje tomuto zákonu ani iným všeobecne záväzným právnym predpisom a ani ich neobchádza“. 
5. Názov zákona upraviť podľa bodu 25 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. 

 	O 	ČA 	V dôvodovej správe, vo všeobecnej časti sa uvádza: 
„Zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov bol počas osemročnej doby účinnosti novelizovaný zákonom č. 602/2003 Z. z. (nepriama novela), zákonom č. 576/2004 Z. z. (nepriama novela), zákonom č. 90/2005 Z. z. a zákonom č. 583/2008 Z. z. (nepriama novela). Už tieto skutočnosti naznačujú, že zákon bol priamo novelizovaný len raz a to novelou v roku 2005, ktorá priniesla zmeny a doplnenia viacerých ustanovení. Zostávajúce tri nepriame novely priniesli zmeny a doplnenia dohromady len troch odsekov zákona.“. 
- zákon č. 428/2002 Z. z. bol len raz širšie novelizovaný, 
- zákon č. 428/2002 Z. z. bol doteraz novelizovaný len 4 krát, 
- zákon nebol v posledných piatich rokoch novelizovaný. 

Česká republika novelizovala svoj zákon č. 101/2000 Zb. o ochrane osobných údajov za desať rokov 21 krát. 

Viackrát novelizovali svoje zákony aj ďalšie členské štáty. Pre EK by bolo zrejme veľkým prekvapením zrušenie zákona, nakoľko ho považuje za dobrý, čo výslovne uviedla vo svojom stanovisku (citované vo všeobecnej časti dôvodovej správy) a potvrdila, že niektoré nepresnosti, ktoré obsahuje, možno veľmi účelne odstrániť novelou. Pri rokovaniach bolo poukázané na iné členské štáty, ktoré nerušia svoje zákony o ochrane osobných údajov po ich posúdení EK, ale ich novelizujú a spresňujú. 
EK vychádza zo skutočnosti, že Smernica 95/46/ES je z roku 1995 a počas rokov jej účinnosti sa veľmi rýchlo menilo prostredie a podmienky, v ktorých sú osobné údaje spracúvané. Ich spracúvanie je potrebné prispôsobovať tomuto trendu a postupnými krokmi hľadať optimálne riešenia pri aplikácii smernice. 

Svoj zákon musela novelizovať Spolková republika Nemecko, ktorú žalovala EK za nesplnenie povinnosti členským štátom prebrať články Smernice 95/46/ES. Súdny dvor (veľká komora) vo svojom rozsudku z 9. marca 2010 potvrdil, že Spolková republika Nemecko neprebrala články Smernice 95/46/ES do svojho právneho poriadku a nesplnila povinnosť, aby jej dozorné orgány na ochranu osobných údajov vykonávali svoje funkcie úplne nezávisle (pozri Rozsudok Súdneho dvora (veľká komora) z 9. marca 2010 – Európska komisia proti Spolkovej republike Nemecko – vec C-518/07). 
Rozsudok Súdneho dvora (veľká komora) z 9. marca 2010 tak zároveň zakladá precedens, ktorý vo svojom obsahu odmieta akékoľvek podriadenie národnej dozornej autority na ochranu osobných údajov štátnemu dohľadu. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok.“ 

Vzhľadom na vyššie uvedené dôvody predkladateľ nie je toho názoru, že ide o rozsiahlu novelu - počet novelizačných bodov (71), nehľadiac na skutočnosť, že minimálne 10 bodov má výlučne legislatívno – technický charakter a nie je ani toho názoru, že zákon ako celok bude dlhý a tým neprehľadný. 
Zákony o ochrane osobných údajov viacerých členských štátov boli doteraz viackrát novelizované ako slovenský zákon, po úpravách sú oveľa rozsiahlejšie ako slovenský zákon a zavádzajú oveľa viac administratívnych úkonov vo vzťahu k prevádzkovateľom a sprostredkovateľom. Napríklad dánsky zákon č. 429/2000 o ochrane osobných údajov má 83 paragrafov a vydaných niekoľko kráľovských dekrétov, slovinský zákon z roku 2004 má 117 paragrafov, španielsky zákon č. 15/1999 o ochrane osobných údajov, ktorý je ústavným zákonom, má 158 paragrafov a vydaných niekoľko kráľovských dekrétov, taliansky zákon č. 196/2003 má 186 paragrafov a prílohy - kódex spracúvania osobných údajov pri výkone novinárskej činnosti v rozsahu 13 článkov a kódex pri spracúvaní osobných údajov na historické, vedecké a štatistické účely v rozsahu 14 článkov – dohromady 213 paragrafov. Zákony ďalších členských štátov, ktoré sú na pohľad „kratšie“, sú väčšinou doplnené rôznymi dodatkami, kráľovskými dekrétmi, vyhláškami, kódexmi alebo výnosmi komisárov. 

Predkladateľ však súhlasí s názorom, že návrh už ďalej nemožno rozširovať o požiadavky pripomienkujúcich subjektov na zapracovanie nepriamych noviel ich zákonov, čím by sa ďalej rozšíril rozsah návrhu. 

Upravené. 

Upravené. 
 	
MV SR 	K bodu 4 (§ 3) 
 
1. V odseku 1 vypustiť slovo „ľubovoľné“, za slovo „identifikovanej“ vložiť slová „fyzickej osoby (čl. 6 ods. 3 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky) a právne vymedziť pojmy „priamo identifikovať“ a „nepriamo identifikovať“. 
2. V odseku 2 a 3 vypustiť slovo „konkrétnej“. 
3. Podľa čl. 6 ods. 2 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky zákon musí byť terminologicky presný, preto je potrebné v odseku 3 vymedziť pojmy „údaje o totožnosti“, „kontaktné údaje“ a slovo „napríklad“ nahradiť slovom „najmä“. 

 	O 	ČA 	Slovo „ľubovoľné“ bolo vypustené. 

Podľa predkladateľa sa nejedná o situáciu podľa čl. 6 ods. 3 Legislatívnych pravidiel vlády SR. Pojmy „identifikovaná“ a „identifikovateľná“ sú prívlastky pojmu „fyzická osoba“. Nejde o dva rozdielne právne subjekty. 

Slovo „konkrétnej“ bolo nahradené podľa pripomienky iného pripomienkujúceho subjektu. 

Slovné spojenie „kontaktné údaje“ sa bežne používa v našom právnom poriadku, napr. § 4 zák. č. 382/2004 Z. z., § 6 nariadenia vlády SR č. 322/2010 Z. z., § 22 zák. č. 25/2006 Z. z., príl. č. 3 a 4 zák. č. 129/2010 Z. z., § 1 zák. č. 186/2009 Z. z., § 18 zák. č. 138/1992 Zb., a v ďalších tiež bez bližšieho vymedzenia. 
Slovné spojenie „údaje o totožnosti“ je zaužívané v našom právnom poriadku, napr. § 5 a 16 zák. č. 647/2007 Z. z., § 69, 207 a 240 Trestného poriadku, § 54a zák. č. 43/2004 Z. z., § 28a zák. č. 650/2004 Z. z., § 93a zák. č. 483/2001 Z. z., § 34b zák. č. 566/1992 Zb. a v ďalších tiež bez bližšieho vymedzenia. 

Príklady uvedené v odseku 3 sú vybrané z množiny, v ktorej sú si všetky možnosti prichádzajúce do úvahy rovnocenné. Slovo „napríklad“ tento prístup dostatočne presne vyjadruje. Slovo „najmä“ túto rovnováhu narúša a uprednostňuje v odseku 3 vymenované možnosti pred tými, ktoré tu vymenované nie sú. 
 	
MV SR 	K bodu 21 (§ 7 ods. 5) 
 
V slovnom spojení „chráni svoje právo“ nahradiť slovo „svoje“ slovom „jej. 

 	O 	N 	Zámerom je ustanoviť výnimku pre fyzickú osobu, ktorá poskytuje osobné údaje o inom do IS v prípadoch, keď chráni svoje právo (nie právo dotknutej osoby). Príkladom môže byť každá situácia (ktorú nerieši zákon), v ktorej sa fyzická osoba ocitne a má potrebu oznámiť prevádzkovateľovi zásah do jeho práv inou fyzickou (dotknutou) osobou.  	
MV SR 	K bodu 63 (§ 49a) 
 
K odseku 3 písm. e) slová „profesionálne tajomstvo“ platí naša pripomienka k bodu 25. 

 	O 	N 	Slovné spojenie „profesionálne tajomstvo“ sa v našom právnom poriadku vyskytuje vo viacerých medzinárodných zmluvách, ktorými je SR viazaná a tiež nie je v nich definované. 	
MV SR 	K bodu 12 (§ 5) 
 
1. V odseku 2 odporúčame znenie druhej vety upraviť takto: „Zároveň musí dbať, aby nedošlo k porušeniu základných práv a slobôd dotknutých osôb, najmä k porušeniu ich práva na zachovanie ľudskej dôstojnosti alebo k iným neoprávneným zásahom do ich práva na ochranu súkromia.“. 
2. V odseku 4 navrhujeme toto znenie písmena d): 
„d) spracúval len osobné údaje potrebné na dosiahnutie účelu ich spracúvania,“. 
3. V odseku 4 písm. e) slovo „napríklad“ nahradiť slovom „najmä“. 
4. Odsek 7 vypustiť ako nadbytočný, pretože pojem „oprávnená osoba“ je právne vymedzený v § 4 ods. 4. 
5. Podľa navrhovaného znenia odseku 9 „zodpovedá oprávnená osoba tomu, kto ju vybral a poučil“. Upozorňujeme, že pri tejto formulácii sa opomína priestupková a trestnoprávna zodpovednosť oprávnenej osoby, preto odporúčame návrh prvej vety doplniť napríklad pripojením týchto slov „tým nie je dotknutá jej zodpovednosť podľa osobitného zákona.“. 
6. V odseku 10 v slovnom spojení „na 30 dní“ slovo „ na“ nahradiť slovom „po dobu“. 

 	O 	A 	Upravené. 

Upravené. 

Upravené. 

Upravené. 

Upravené. 

Upravené v zmysle pripomienky iného pripomienkujúceho subjektu. 
 	
MV SR 	K bodu 13 (§ 6 ods. 3) 
 
V odseku 3 slová „zákonných práv“ nahradiť slovami „základných práv a slobôd“. 
 	O 	A 	Upravené. 	
MV SR 	K bodu 32 (§ 17) 
 
V odseku 2 navrhujeme toto znenie písmena a): 
„a) podmienky spracúvania osobných údajov,". 
 	O 	A 	Upravené. 	
MV SR 	K bodu 23 (§ 7 ods. 10 a11) 
 
1. V odseku 11 navrhujeme toto znenie druhej vety: „Sprístupnenie alebo zverejnenie osobných údajov nesmie byť v rozpore s osobitným zákonomx) a nesmie narušiť vážnosť a dôstojnosť dotknutej osoby.“. 
Poznámka pod čiarou k odkazu x znie: 
„x“ Zákon č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
Odôvodnenie: 
Doplnenie znenia o nami navrhovaný text je dôležité hlavne pre príslušníkov Policajného zboru, ktorí plnia úlohy na úseku kriminálneho spravodajstva. 
2. V odseku 11 tretej „slová body 3 a 4“ nahradiť slovami „tretí a štvrtý bod“. 
 	O 	A 	Ustanovenie odseku 11 bolo z návrhu vypustené. 	
MV SR 	K bodu 26 (§ 10) 
 
V odseku 4 v slovnom spojení „aj jeho štátne občianstvo“ nahradiť slová „štátne občianstvo“ slovami „štátneho občianstva“. 
 	O 	A 	Upravené. 	
MV SR 	K bodu 8 [§ 4 ods. 1 písm. p)] 
 
Zvážiť doplnenie Švajčiarskej konfederácie. 
 	O 	A 	Pripomienka akceptovaná v rámci pripomienky OAP SVL ÚV SR k bodu 47: 
Poznámka pod čiarou k odkazu 26a znie: 
„26a) Napríklad : Rozhodnutie komisie z 26. júla 2000 
podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES o primeranej ochrane osobných údajov 
poskytovaných vo Švajčiarsku (Ú. v. ES L 215, 25.8.2000).”. 
 	
MV SR 	K bodu 10 (§ 4 ods. 8) 
 
Definuje sa pojem „príjemca“, ktorým je každý komu sa údaje poskytnú alebo sprístupnia. Poznamenávame však, že v ďalších ustanoveniach sa v súvislosti s príjemcom spája iba sprístupňovanie osobných údajov, resp. ich prenos. 
 	O 	A 	Návrh bol v tomto bode upravený aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy.  	
MV SR 	K bodu 40 (§ 19 ods. 13 až 17) 
 
1. V odseku 14 slová na konci druhej vety „dôvod odvolania“ premiestniť za slová „a odvolanej zodpovednej osoby“ a text následné upraviť. 
2. V odseku 15 písm. a) slová „jeho držiteľa alebo jeho“ nahradiť slovami „zodpovednej osoby alebo jej“. 
3. V odseku 15 písm. c) slová „výpoveď zodpovednej osoby“ nahradiť slovami „žiadosť zodpovednej osoby o uvoľnenie z funkcie zodpovednej osoby“, pretože tieto slová právne i vecne vystihujú úkon zodpovednej osoby; o tom napokon svedčí i dôvodová správa predkladateľa návrhu zákona. 
 	O 	A 	Upravené. 

Návrh bol v tomto ustanovení upravený aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 

Upravené aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov. 
 	
MV SR 	K bodu 49 (§ 23a ods. 4) 
 
Uvádzaciu vetu upraviť podľa bodu 30 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky takto: „§ 23a sa dopĺňa odsekom 4, ktorý znie:“. 
 	O 	A 	Upravené. 	
MV SR 	K bodu 50 (§ 26 ods. 3) 
 
V súvislosti s novým znením § 26 ods. 3 je potrebné upraviť i znenie § 28 ods. 1 platného zákona. 

 	O 	A 	Upravené ustanovenie § 26 ods. 3. 	
MV SR 	K bodu 52 (§ 27 ods. 10) 
 
V uvádzacej vete vypustiť slovo „novým“. 

 	O 	A 	Upravené. 	
MV SR 	K bodu 54 (§ 37 ods. 6) 
 
Pripojenú vetu upraviť a umiestniť v samostatnom odseku, aby bolo zrejmé, že povinnosti ustanovené v odseku 6 pre osoby v štátnozamestnaneckom pomere, sa vzťahujú aj na osoby v pracovnom pomere alebo v obdobnom pracovnom vzťahu. 

 	O 	A 	Ustanovenie bolo z návrhu vypustené. 	
MV SR 	K bodu 30 (§ 13 ods. 3) 
 
Za slová „lehoty uloženia“ vložiť slová „registratúrneho záznamu“. 
 	O 	A 	Upravené. 	
MV SR 	K bodu 48 (§ 23a ods. 3) 
 
Za slová „v príslušnom štáte“ vložiť slová „a súčasne opatrený“ a predložku „s“ vypustiť. 
 	O 	A 	Upravené. 	
MV SR 	K bodu 55 (§ 38 ods. 2) 
 
V odseku 2 písm. e) navrhujeme na konci pripojiť slová „ ak ide o vyšetrovanie správneho deliktu“. 
Odôvodnenie: 
Vyhotovovanie hlavne zvukových záznamov je opatrenie, ktoré zasahuje do základných práv a slobôd osoby, preto by malo byť takéto oprávnenie využívané len v odôvodnených a v zákonom stanovených prípadoch. Z uvedeného dôvodu považujeme za potrebné, aby sa toto oprávnenie Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky vzťahovalo len na konanie o správnych deliktoch. 
 	O 	A 	Bod 55 návrhu bol vypustený. 

Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
MV SR 	K bodu 57 (§ 39 ods. 6) 
 
Uvádzaciu vetu upraviť podľa bodu 30 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky takto: „§ 39 sa dopĺňa odsekom 6, ktorý znie:“. 

 	O 	A 	Bod 57 návrhu bol vypustený. 	
MV SR 	K bodu 59 (§ 44 ods. 5 až 10) 

V uvádzacej vete vypustiť slovo „novými“. 
 	O 	A 	Bod 59 bol z návrhu vypustený. 

Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
MV SR 	K bodu 3 (§ 2 ods. 1) 
 
1. Zjednotiť terminológiu pri používaní pojmov „štát“ a „Slovenská republika“ v písmenách a), b) a f). 
2. Pojem „etický kódex v regulovaných povolaniach“, citovaný v písmene e), je potrebné právne vymedziť. 
3. Vzhľadom na definíciu pojmu „tretí štát“ zvážiť v znení písmena f) nahradenie slova „Európskej únie“ slovami „členského štátu Európskeho hospodárskeho priestoru“. 

 	O 	A 	Upravené. 	
MV SR 	K bodu 5 [§ 4 ods. 1 písm. b) a c)] 
 
Doplnením znenia o slová „tretia osoba“ sa v písmene b) slová „prevádzkovateľovi, zástupcovi prevádzkovateľa, sprostredkovateľovi alebo tretej osobe“ a v písmene c) slová „ako prevádzkovateľ, zástupca prevádzkovateľa, sprostredkovateľ a tretia osoba“ stávajú nadbytočnými. 

 	O 	A 	Upravené. 	
MV SR 	K bodu 59 (§ 44 ods. 5 až 10) 
 
Navrhované znenie odseku 10 žiadame vypustiť. Právne situácie opísané v § 39 ods. 1 a § 44, na ktoré sa v tomto ustanovení odkazuje, sú štandardnými právnymi situáciami, ktoré môžu založiť zodpovednostný právny vzťah podľa tohto zákona. Naviac, vzhľadom na znenie ustanoví, na ktoré sa odkazuje, nie je zrejmé, v čom by mala spočívať pomoc a ochrana Policajného zboru. 
Ak však dôjde k napríklad k ohrozeniu života, zdravia, osobnej slobody alebo bezpečnosti je povinný spolupôsobiť pri ochrane, pretože mu túto povinnosť ukladá zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov. 
 	Z 	A 	Bod 59 bol z návrhu vypustený. 

Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
MV SR 	K bodu 59 (§ 44 ods. 5 až 10) 
 
V odseku 5 žiadame vypustiť písmeno b). 
Odôvodnenie: 
V § 15 ods. 3 zákona č. 224/2006 Z. z. o občianskych preukazoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov je ustanovené, že „Orgány, ktoré vedú evidenciu občianskych preukazov, poskytujú údaje z evidencie štátnym orgánom, orgánom územnej samosprávy a iným právnickým osobám, ak sa týkajú ich pôsobnosti; Policajnému zboru, Železničnej polícii, Vojenskej polícii, Vojenskému spravodajstvu, Národnému bezpečnostnému úradu a Slovenskej informačnej službe sa tieto údaje poskytujú nepretržite priamym vstupom.“. 
V citovanom ustanovení sa uvádzajú konkrétne subjekty, ktorým sa poskytujú údaje priamym vstupom; ostatným subjektom sa poskytujú informácie podľa zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov 
Vychádzajúc z uvedeného je zrejmé, že navrhované znenie § 44 ods. 5 písm. a) je nepriamou novelizáciou citovaného ustanovenia; na nepriamu novelizáciu sa vzťahuje čl. 10 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky. 
 	Z 	A 	Bod 59 bol z návrhu vypustený. 

Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
MV SR 	K bodom 33 a 34 (§ 19) 
 
V odseku 2 písm. 2 na konci pripojiť slová „alebo viaceré zodpovedné osoby“ a bod 34 vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky v súčasnej dobe prevádzkuje a eviduje podľa § 29 platného zákona 220 informačných systémov a preto nie je možné, aby výkonom dohľadu a ochranou osobných údajov bola poverená len jedna zodpovedná osoba. 
 	Z 	A 	Upravené. 	
MV SR 	K bodu 39 (§ 19 ods. 12) 
 
Povinnosť preukazovať bezúhonnosť doložením výpisu z registra trestov žiadame zúžiť vo vzťahu k osobám, ktorým túto povinnosť ukladá osobitný zákon, napríklad zákon č. 73/1998 Z. z. o štátnej službe príslušníkov Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky a Železničnej polície v znení neskorších predpisov, ako jednu z podmienok na prijatie do služobného pomeru. 
U týchto osôb je bezúhonnosť právne vymedzená rovnakými znakmi ako u zodpovednej osoby podľa tohto zákona, avšak podľa osobitného zákona sa preukazuje prísnejšie, a to doložením odpisu z registra trestov. V prípade, že by sa táto osoba mala stať zodpovednou osobou, opätovné preukazovanie bezúhonnosti výpisom z registra trestov sa javí ako nadbytočné, pretože prevádzkovateľ už má k dispozícii odpis z registra trestov. 
 	Z 	A 	Upravené. 	
MV SR 	K bodu 3 (§ 2 ods. 1) 
 
Uvádzaciu vetu upraviť takto: „Ustanovenia § 5 ods. 5 a 10, § 6 ods. 1 až 4, § 10 ods. 1 a 2, § 10a, 10b, 10d a 10e, § 11 a 12, § 14, § 20 ods. 1 a 4 písm. b), § 21, 27, 31 a 32 sa nepoužijú na spracúvanie osobných údajov na vnútroštátnej úrovni potrebných na zabezpečenie verejného záujmu na základe zákona, ak takéto obmedzenie povinností a práv prevádzkovateľa je nevyhnutné na zaistenie“. 
Odôvodnenie: 
Rozšírením citovaných ustanovení sa reaguje na nové znenie niektorých ustanovení platného zákona a na nové ustanovenia zohľadňujúc, že podmienky nakladania s osobnými údajmi, napr. na účely trestného konania alebo výkon štátnej služby príslušníkmi Policajného zboru, sú upravené v Trestnom poriadku alebo zákone Národnej rady Slovenskej republiky č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov. 
Súčasne žiadame nahradiť slová „pri konkrétnom spracúvaní opatrením nevyhnutným“ slovom „nevyhnutné“, pretože podľa nášho názoru sa predmetné výnimky v navrhovanej právnej úprave majú vzťahovať na spracúvanie osobných údajov v špecifikovaných oblastiach, avšak tento návrh, ako aj jeho odôvodnenie v osobitnej časti dôvodovej správy slovami „...výnimky možno použiť len vtedy, keď je takéto obmedzenie povinností a práv prevádzkovateľa opatrením nevyhnutným pri konkrétnom spracúvaní, nie v každom prípade, presne tak, ako to ustanovuje smernica“ môžu navádzať k tomu, že sa výnimky vzťahujú na špecifickú oblasť, ale len v spojení s konkrétnym (individuálnym) prípadom, a preto by bolo vhodné text jednoznačne upraviť. Poznamenávame, že ani zo znenia čl. 13 ods. 1 smernice 95/46/ES nevyplýva povinnosť individualizácie ustanovených špecifických oblastí. 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 10. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. Predkladateľ pripomienkujúcemu subjektu podrobne vysvetlil dôvody, prečo trvá na navrhovanom znení. 

Rozpor bol odstránený. 

Čl. 13 ods. 1 Smernice 95/46/ES neumožňuje derogovať články 18 a 19 smernice, ktoré sa týkajú registrácie IS a ani článok 20 smernice, ktorý sa týka posudzovania spracúvaní, ktoré predstavujú zvláštne riziká (ide o proces osobitnej registrácie ustanovený v § 27 zákona. Smernica umožňuje len výnimku čl. 21 – zverejňovanie operácií spracúvania). 
Zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov vo svojom pôvodnom znení z 3. júla 2002 ustanovoval v § 2 ods. 2, okrem iných, aj výnimky „§ 25 až § 28“. Po posúdení nového zákona č. 428/2002 Z. z. Európskou komisiou, EK označila tieto ustanovenia vo výnimkách za problém a dôrazne požiadala SR, aby tieto ustanovenia zo zákona o ochrane osobných údajov vypustila. Stalo sa tak v rámci novely zákona (zákon č. 90/2005 Z. z.), avšak v rámci legislatívneho procesu sa medzi výnimkami opäť objavil § 27 (osobitná registrácia). Pri hodnotení v roku 2006 EK opätovne poukázala na túto nekompatibilitu so smernicou a požiadala SR, aby ustanovenie vypustila. Európska komisia by si mohla nevypustenie ustanovenia § 27 vysvetliť ako absolútnu neochotu Slovenskej republiky rešpektovať právne záväzné akty EÚ, ktoré sa zaviazala prebrať a vo svojom právnom poriadku uplatňovať. 
Výnimka § 27 v uvádzacej vete návrhu spôsobuje rozpor s čl. 13 ods. 1 Smernice 95/46/ES. 

Ustanovenia § 10 ods. 1 a 2 návrhu boli spresnené. Zaradenie § 10a, 10b, 10d a 10e do uvádzacej vety predkladateľ považuje za nadbytočné. 
Ustanovenia § 10d a 10e v znení návrhu boli z návrhu vypustené. 
Z odôvodnenia pripomienkujúceho subjektu nie je jasné, prečo by tieto ustanovenia mali byť súčasťou uvádzacej vety. 

Slová „pri konkrétnom spracúvaní“ sa vypúšťajú. Zostávajúci text, ktorý sa navrhuje vypustiť, je súčasťou predmetného článku smernice. 

Členský štát nie je viazaný povinnosťou doslovne preberať text smernice, ale prebrať ho tak, aby bol v súlade s právnym poriadkom a zásadami, ktoré sa smernicou sledujú. 
 	
MPRV SR 	bodu 12 
Odporúčame v § 5 vypustiť odsek 7 z dôvodu, že v oprávnená osoba je už zadefinovaná v § 4 ods. 4 	O 	A 	Návrh bol v tomto bode upravený aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov. 	
MPRV SR 	bodu 55 
V uvádzacej vete vypustiť slová "vrátane poznámky pod čiarou k odkazu 31a" 	O 	A 	Bod 55 bol z návrhu vypustený. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
MPRV SR 	bodu 28 
Odporúčame vypustiť nadpisy pod § 10d a 10 e 	O 	A 	§ 10d a 10e boli z návrhu vypustené.  	
MPRV SR 	bodu 14 
V § 6a ods. 5 v uvádzacej vete vypustiť slovo "najmä" 	O 	A 	Upravené 	
MPRV SR 	názvu zákona 
Vzhľadom na to, že zákon bol viackrát novelizovaný, odporúčame uvádzané novely v názve zákona nahradiť slovami "v znení neskorších predpisov" 	O 	A 	Upravené 	
MPRV SR 	bodu 32 
Odporúčame v § 17ods. 3 písm.e) slovo "prestala" nahradiť slovom "prestane" 	O 	ČA 	Spresnené. 
Návrh bol v tomto bode upravený v zmysle pripomienok pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 
 	
MPRV SR 	bodu 14 
Odporúčame navrhované znenie v § 6a ods. 4 až 6 zapracovať do pôvodneho § 6 z dôvodu vecnej príslušnosti 	O 	N 	Návrh bol v tomto bode upravený v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 	
MPRV SR 	bodu 30 
V § 13 ods. 4 písm. a) a b) odporúčame slová "štvrť roka" nahradiť slovami "90 dní" 	O 	N 	Podľa § 2 ods. 18 zákona č. 395/2002 Z. z. platí: „Lehota uloženia je počet rokov, počas ktorých pôvodca registratúry potrebuje registratúrny záznam na svoju činnosť.“. 
V danom prípade bolo nevyhnutné ustanoviť lehotu v dĺžke, ktorá je kratšia ako jeden rok. 
Gestor zákona č. 395/2002 Z. z. Ministerstvo vnútra SR nenamietalo vecný obsah ustanovení § 13 ods. 1, 3 a 4 návrhu a nepožadovalo takúto zmenu. 
Návrh zákona bol v zmysle pripomienok všetkých pripomienkujúcich subjektov upravený. 
 	
MPRV SR 	Všdobecne 
Odporúčame zadefinovať pojem "úrad", resp. ho v jednotlivých ustanoveniach bližšie špecifikovať 	O 	N 	Predkladateľ je toho názoru, že pojem „úrad“ je zavedený v zákone štandardným spôsobom v § 1 ods. 1 písm. g) zákona, podľa ktorého: 
„Tento zákon upravuje zriadenie, postavenie a pôsobnosť Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky (ďalej len „úrad“.).“. 
 	
Verejnosť 	K § 10d návrhu zákona, ktorým sa mení zákon o ochrane osobných údajov 
Vidíme potrebu zadefinovať pojem úradné doklady vzhľadom na všeobecnosť tohto pojmu, aby z neho boli vylúčené napr. plné moci, ktoré chceme z tohto pojmu vyňať a nevidíme dôvod, aby ich prevádzkovateľ nemohol získavať a zhromažďovať za účelom uzavretia zmluvy. (pripomienku dáva Telefónica O2 Slovakia, s.r.o.) 	O 	A 	Ustanovenie § 10d bolo z návrhu vypustené. 	
Verejnosť 	K § 38 ods 2 návrhu zákona, ktorým sa mení zákon o ochrane osobných údajov 
Online prístup úradu k databázam a registrom – toto ustanovenie nemá oporu v platných medzinárodných zmluvách, ktorými je SR viazaná, ani v Ústave SR, neoprávnene a extrémne intenzívne zasahuje do práv kontrolovaných subjektov i dotknutých osôb, navyše bez akéhokoľvek reálneho a relevantného odôvodnenia takejto zmeny. Doposiaľ neboli zaregistrované nijaké nedostatky vo vyšetrovacích právomociach Úradu. Navyše to v praxi ani nemusí byť realizovateľné. (pripomienku dáva Telefónica O2 Slovakia, s.r.o.) 	O 	A 	Bod 55 bol z návrhu vypustený. 

Predkladateľ zásadne nesúhlasí s argumentáciou pripomienkujúceho subjektu a s poznámkou „Doposiaľ neboli zaregistrované nijaké nedostatky vo vyšetrovacích právomociach Úradu.“. 

Listom zo dňa 27. 7. 2009 Úrad na ochranu osobných údajov SR požiadal Slovak Telecom, a. s. o súčinnosť v súvislosti s plnením konkrétnej úlohy pri prešetrovaní sťažnosti dotknutej osoby. Na žiadosť o súčinnosť dostal listom zo dňa 3. 8. 2009 nasledovnú odpoveď: 
„Na základe Vašej žiadosti zo dňa 27. 7. 2009, v ktorej žiadate o údaje z výpisu prichádzajúcich a odchádzajúcich hovorov telefónnej linky s číslom 02/xxxxxxxx vo Vami požadovaných dátumoch a časoch Vám oznamujem, že v zmysle § 55 Zákona č. 610/2003 Z. z. o elektronických komunikáciách v znení neskorších predpisov a § 116 Zákona č. 301/2005 Z. z. Trestného poriadku je poskytnutie údajov o uskutočnenej telekomunikačnej prevádzke možné iba v trestnom konaní pre úmyselný trestný čin na základe príkazu na zistenie a oznámenie údajov o uskutočnenej telekomunikačnej prevádzke, ktorý vydáva písomne predseda senátu, alebo v prípravnom konaní sudca pre prípravné konanie na návrh prokurátora, a preto Vašej žiadosti nemožno vyhovieť.“. 
Úrad vo svojej žiadosti o súčinnosť nepožadoval žiadne osobné údaje ani iné údaje o volajúcich, nepožadoval obsah telefonátov, len žiadal potvrdiť alebo vyvrátiť, či v určitom období boli zaznamenané odchádzajúce (prichádzajúce) hovory z istej (istých) pevných liniek na isté iné telefónne čísla ! 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
Verejnosť 	K celej novele 
Novela zavádza množstvo povinností, ktorých dosah nie je možné zhodnotiť v tak krátkom čase, aký je spokytnutýž na pripomienkovanie. Preto navrhujeme, aby sa začala verejná diskusia o jednotlivých ustanoveniach, čím sa zabezpečí, že novela nebude vnášať zbytočné a nákladné povinnosti, ktoré nijako nezvýšia ochranu osobných údajov. 	O 	N 	Predkladateľ nesúhlasí s pripomienkujúcim subjektom, že návrh prevádzkovateľa neúmerne zaťažuje množstvom nových povinností. 
Novou povinnosťou pre prevádzkovateľa, ktorá si vyžaduje istú pozornosť, je vedenie registra oprávnených osôb. Avšak i v tomto prípade 
- údaje oprávnených osôb uložené v registri, ktorých postavenie oprávnenej osoby sa v danom mesiaci nezmení oproti predchádzajúcemu, nebudú podliehať žiadnej administratívnej úprave, 
- údaje o oprávnenej osobe, ktorá stratí postavenie oprávnenej osoby, bude potrebné aktualizovať vykonaním jediného úkonu – doplnením dátumu, odkedy osoba prestala byť oprávnenou osobou, 
- ak bude vybratá a poučená nová oprávnená osoba, jej údaje vloží prevádzkovateľ do registra a aktualizovať ich bude musieť vtedy, keď dôjde k predchádzajúcej situácii. 
V žiadnom prípade však nemožno hovoriť o záťaži pre prevádzkovateľa pri vedení registra a už vôbec nie o materiálnych nákladoch, pretože prevádzkovateľ, u ktorého spracúva osobné údaje najmenej päť oprávnených osôb musí mať poverenú zodpovednú osobu. Zodpovedná osoba podľa § 19 ods. 7 písm. d) zákona v platnom znení je povinná zabezpečovať úlohy prevádzkovateľa vyplývajúce mu z § 17, ktorý sa týka poučenia oprávnených osôb. Znamená to, že túto činnosť v plnom rozsahu prevádzkovateľovi zabezpečí poverená zodpovedná osoba v rámci plnenia svojich povinností. 
Viaceré ďalšie povinnosti, ktoré pripomienkujúce subjekty označujú ako nové povinnosti, má prevádzkovateľ (sprostredkovateľ) aj podľa teraz platného zákona, keď musí: 
- vybrať oprávnené osoby (aj sprostredkovateľ), 
- poučiť oprávnené osoby (aj sprostredkovateľ), 
- uzatvoriť sprostredkovateľskú zmluvu (povinnosť oboch), 
- oznámiť dotknutým osobám prevzatie spracúvania novým prevádzkovateľom, 
- informovať dotknuté osoby pri získavaní osobných údajov podľa § 10 ods. 1 až 3, 
- oznamovať opravu tretím stranám podľa § 14, 
- prijať technické, organizačné a personálne opatrenia podľa § 15 a 16, 
- poverenie zodpovednej osoby a jej nahlásenie úradu a ďalšie. 
Tento návrh povinnosti predovšetkým precizuje a spresňuje. 
Viaceré pripomienkujúce subjekty preto neodôvodnene tvrdia, že návrh prináša enormný nárast povinností. Nie je tomu tak. 
O enormnom náraste povinností môže hovoriť len ten prevádzkovateľ (sprostredkovateľ), ktorý doteraz tieto povinnosti neplnil alebo ani nevie, že ich plniť mal. 
Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“ najmä bod IV. 
 	
Verejnosť 	K bodu 39 
Je nelogicke aby zodpovedna osoba nemohla konat v mene prevadzkovatela. Predsa kazdy zamestnanec moze konat za zamestnavatela v zmysle § 15 ObZ. Taketo nieco nie je prakticky mozne. Ak bolo zamerom, aby nemohol byt zodpovednou osobou, kto moze konat za prevadzkovatela vo vsetkych ukonoch, navrhujeme, aby sa to takto explicitne aj uviedlo. 	O 	N 	V dôvodovej správe sa výslovne uvádza aj s konkrétnym poukázaním na článok smernice: 
„Zároveň sa spresňuje a výslovne ustanovuje, v ktorých prípadoch fyzická osoba nesmie zastávať funkciu zodpovednej osoby. Podľa článku 18 ods. 2 Smernice 95/46/ES sa požaduje, aby prevádzkovateľ zaručil zodpovednej osobe nezávislé uplatňovanie vnútroštátnych právnych noriem prijatých v nadväznosti na smernicu a tým zabezpečil, že práva a slobody dotknutých osôb budú pri spracúvaní ich osobných údajov rešpektované v rozsahu zákona. Ak prevádzkovateľ spracúvaním osobných údajov poverí sprostredkovateľa, je povinný podľa článku 17 ods. 2 Smernice 95/46/ES zabezpečiť počas celého spracúvania kontrolu dodržiavania podmienok a opatrení, ktoré boli dohodnuté so sprostredkovateľom v zmluve. Túto kontrolu vykonáva zodpovedná osoba podľa § 19 ods. 7 písm. g) zákona. Navrhované podmienky zapracované do odseku 12 precizujú obmedzenia, ktoré zabraňujú konfliktu záujmov, ku ktorému by došlo, ak by prevádzkovateľ poveril dohľadom nad spracúvaním osobných údajov štatutárny orgán alebo inú osobu oprávnenú konať v mene prevádzkovateľa, alebo by dohľadom poveril fyzickú osobu, ktorá je oprávnenou osobou alebo iným zamestnancom sprostredkovateľa.“. 

Predkladateľ je toho názoru, že je dostatočne objasnené v dôvodovej správe, prečo je nevyhnutné do zákona zapracovať tieto podmienky, ktoré platia obdobne aj v teraz platnom zákone a podmienky upresňujú a precizujú. 
Akákoľvek modifikácia podmienok v neprospech postavenia zodpovednej osoby spôsobí nekompatibilitu zákona s právne záväznými aktmi EÚ. 
 	
Verejnosť 	K bodu 56: 
 
§ 39 ods. 2 písm a) - doplnenie 
Je nutné , aby kontrolný orgán/ jeho zamestnanec v každom prípade bez výnimky preukázať kontrolovanej osobe vopred svoju príslušnosť k úradu, navrhujeme tomu prispôsobiť aj formuláciu doplnenia v písm a).. 
 	O 	N 	Ustanovenie sa zapracúva na výslovnú požiadavku Európskej komisie. O tejto požiadavke EK sa predkladateľ zmieňuje v dôvodovej správe. Požiadavka EK bola vznesená aj pri prvom hodnotení zákona v roku 2003-2004. 
Pripomienkujúci subjekt neuvádza dôvody, prečo je to nutné. 
 	
Verejnosť 	K bodu 62 a 63 
 
§ 49 a 49a - poukazujeme na neumernú prísnosť novely v zavedení deliktuálnej a priestupkovej zodpovednosti, a hoci úrad v dôvodovej správe poukazuje na snahu zvýšiť právnu istotou na strane prevádzkovateľa a sprostredkovateľa, niektoré skutkové podstaty správnych deliktov resp. priestupkov tomu tak nenasvedčujú. Urad napr. bude mocť postihovať sumou až do výšky 4000€ oprávnenú osobu, „ak nebude konať pri spracúvaní osobných údajov korektne“, pričom čo sa má rozumieť „korektným“ spracúvaním osobných údajov nie je nikde v zákone bližšie špecifikované. Určuje sa napr. samostatná pokuta (najvyššia možná) pre prípad súbežného porušenia viacerých ustanovení zákona, a súčasne v ods. 11 sa upravuje možnosť súbežného ukladania pokút za jednotlivé vecné porušenia ustanovení zákona - takéto dvojnásobné pokutovanie za ten istý skutok považujeme za neumerne prísnú úpravu, nad rámec primeranosti , v rozpore s ústavnými princípmi právneho štátu. Rovnako považujeme za neúmerne vysokú a prísnu sankciu za neposkytnutie súčinnosti, ak takúto povinnosť má mať ktokoľvek na základe výzvy úradu. 
 	O 	N 	Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“ najmä bod XI. 	
Verejnosť 	K bodu 13 
 
Je nevyhnutné upraviť § 6 ods. 1 písm. h) tak, že za slová “odseku 3” sa vloží “a 4”. Novela totiž v súlade so Smernicou 95/46/ES akou aj praxou v iných európskych krajinách umožňuje spracúvať údaje na účel, ktorý je síce iný ako účel, na ktoré boli údaje pôvodne zhromaždené, avšak ide o účel, ktorý je s týmto pôvodným účelom zlučiteľný. Na druhej strane však ponechala znenie § 6 ods. 1 písm. h) bezo zmeny tak, že po skončení pôvodného účelu možno údaje spracúvať len na účel podľa odseku 3. Novela tak zavádza vnútorný nesúlad, ktorý je potrebné odstrániť. 
 	O 	N 	Predkladateľ je toho názoru, že odôvodnenie navrhovanej zmeny je nezrozumiteľné a nemožno sa s ním stotožniť. Napriek tomu k veci uvádza: 

Pripomienkujúci subjekt nerozlišuje medzi „spracúvaním osobných údajov počas trvania pôvodne určeného účelu“ a spracúvanie osobných údajov „po skončení pôvodne určeného účelu“. 

Ustanovenie § 6 ods. 4 sa týka výlučne spracúvania osobných údajov počas trvania pôvodne určeného účelu. Týmto ustanovením sa preberá čl. 6 ods. 1 písm. b) prvá veta Smernice 95/46/ES. 

Po skončení pôvodne určeného účelu spracúvania možno osobné údaje spracúvať len v rozsahu a spôsobom podľa § 6 ods. 3 návrhu (obdobná formulácia je platná aj v teraz platnom zákone). Týmto ustanovením sa preberá čl. 6 ods. 1 písm. b) druhá veta Smernice 95/46/ES. 

Zmena, ktorú navrhuje pripomienkujúci subjekt by spôsobila nekompatibilitu s právne záväznými aktmi EÚ. K predmetnému ustanoveniu nemal námietky Odbor aproximácie práva SVL ÚV SR. 

Ustanovenie § 6 ods. 4 bolo upravené v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy a obsahu právne záväzných aktov EÚ a medzinárodných dokumentov, ktorými je SR viazaná. 
 	
Verejnosť 	K bodu 14 - § 6a ods. 5 písm. b) 
 
Zásadná pripomienka: Uvádzať dátum začatia spracúvanie nie je dobre možné. Pri uzavretí zmluvy mnohokrát nie je možné deň určiť, napr. je potrebné systém otestovať a podobne. Nevidíme ani logiku, prečo by mal byť tento deň v zmluve uvedený. 
 	O 	N 	Predkladateľ nevidí opodstatnenosť pripomienky. 
Dátum začatia spracúvania určuje deň, od ktorého je sprostredkovateľ oprávnený spracúvať osobné údaje v mene a na zodpovednosť prevádzkovateľa za podmienok dohodnutých v zmluve a spôsobom podľa tohto zákona. 

Rozhodnutie o tom, či sprostredkovateľ začne spracúvať osobné údaje hneď v prvý deň alebo neskôr má fakultatívny charakter. Deň teda nie je stanovený obligatórne ako povinnosť, ktorú ak nesplní, poruší zákon. 

Ak sa systém testuje na tzv. „ostrých dátach“, alebo sa testuje „v plnej prevádzke“), potom sa i tak už jedná o spracúvanie osobných údajov. Spracúvaním sa rozumie vykonávanie akýchkoľvek operácií alebo súboru operácií s osobnými údajmi (§ 4 ods. 1 písm. a) zákona). 
 	
Verejnosť 	K bodu 14 - § 6a ods. 5 písm. c) 
 
Zásadná pripomienka: Nevidíme logiku, prečo by mal byť názov v zmluve uvedený. 
 	O 	N 	Účelom je formálne odlíšenie informačných systémov, čo je nevyhnutné najmä v prípadoch, keď prevádzkovateľ spracúva osobné údaje vo viacerých IS – na úrade sú nahlásení prevádzkovatelia, ktorí prevádzkujú 5 - 6 a niekedy aj viac informačných systémov. 
Obdobné označenie je v zákone aj v teraz platnom znení (§ 26 ods. 3 písm. f) zákona). 
 	
Verejnosť 	K bodu 70 
 
§ 55a- považujeme za neodôvodnené zasahovať do existujúcich právnych vzťahov prevádzkovateľ - sprostredkovateľov a zneplatniť existujúce poverenia resp. existujúce zmluvy medzi prevádzkovateľmi a sprostredkovateľmi, ktoré boli v čase ich vydania/uzavretia vydané v súlade s platnou úpravou len z toho dôvodu, že novelou sa majú bližšie definovať formálne požiadavky na obsah týchto zmluvných vzťahov. Nové povinnosti, ktoré prinesie novela budú tak či tak zaväzovať tak prevádzkovateľa ako aj jeho existujúcich sprostredkovateľov a nie je dôvod aby takýmto spôsobom zákon zasahoval do existujúcich platných zmluvných vzťahov, či ukladať povinnosti prevádzkovateľom nahradiť existujúce zmluvy a poverenia,ak plnenie tejto povinnosti je závislé od poskytnutia súčinnosti druhej zmluvnej strany a dohodnutého spôsobu zániku a zmeny založeného zmluvného vzťahu medzi prevádzkovateľa a sprostredkovateľom. 
 	O 	N 	Zákon neukladá prevádzkovateľom „zneplatniť“ existujúce zmluvy, ako to uvádza pripomienkujúci subjekt. Zákon ukladá prevádzkovateľom uviesť do súladu s týmto zákonom spracúvanie osobných údajov a zmluvy, prípadne tú časť zmluvy, ktorá sa týka poverenia sprostredkovateľa a upraviť ju v súlade s požiadavkami tohto zákona. 

Zákon v platnom znení (§ 5 ods. 2) len veľmi všeobecne ustanovuje obsah zmluvy uzatvorenej medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom. 

V druhej vete § 5 ods. 2 zákon zároveň ustanovuje možnosť, ktorá je v rozpore s názorom EK a Stanoviskom pracovnej skupiny zriadenej podľa článku 29 Smernice 95/46/ES „č. 1/2010 K pojmom prevádzkovateľ a sprostredkovateľ“. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“ najmä k bodu VI. 
 	
Verejnosť 	K bodu 6 
 
Za informačný systém by sa nemal považovať systém, ktorý je len určený na zhromažďovanie údajov, hoci v ňom údaje zatiaľ zhromaždené nie sú. Smernica 95/46/ES takto informačný sytém nedefinuje. Nevidíme dôvod na takéto odklonenie sa od Smernice 95/46/ES. 
 	O 	N 	Pripomienkujúci subjekt na danú problematiku neaplikuje všetky relevantné ustanovenia zákona. 

Jednotlivé ustanovenia zákona o ochrane osobných údajov (ani Smernice 95/46/ES) však nemožno vykladať izolovane, ale spravidla je potrebné ich interpretovať vo vzájomných súvislostiach. 
Členský štát nie je viazaný povinnosťou doslovne preberať text smernice, ale prebrať ho tak, aby bol v súlade s právnym poriadkom a zásadami, ktoré sa smernicou sledujú. 

Predtým, ako osoba začne spracúvať osobné údaje, musí splniť niekoľko povinností – vymedziť účel spracúvania osobných údajov, určiť podmienky spracúvania osobných údajov (§ 4 ods. 2 zákona, čl. 2 písm. d) smernice 95/46/ES,.§ 6 ods. 1 písm. a) a b) zákona). 

Podľa § 4 ods. 1 písm. s) zákona „podmienkami spracúvania osobných údajov sa rozumejú prostriedky a spôsob spracúvania osobných údajov, ako aj ďalšie požiadavky, kritériá alebo pokyny súvisiace so spracúvaním osobných údajov alebo vykonanie úkonov, ktoré slúžia na dosiahnutie účelu spracúvania či už pred začatím spracúvania osobných údajov alebo v priebehu ich spracúvania.“. 

Prevádzkovateľ je povinný podľa § 26 ods. 2 zákona, resp. čl. 18 ods. 1 smernice 95/46/ES, pred začatím spracúvania osobných údajov prihlásiť informačný systém na registráciu. Je povinný posúdiť, či jeho IS podlieha registrácii alebo nie, a ak áno, je povinný ho pred začatím spracúvania osobných údajov prihlásiť na registráciu, prípadne na osobitnú registráciu a v prípade osobitnej registrácie vyčkať, či mu úrad udelí povolenie na spracúvanie osobných údajov v prihlásenom informačnom systéme. 

Bezpochyby prihlasuje na registráciu informačný systém a prihlasovaný informačný systém v tomto štádiu s určitosťou neobsahuje žiadne osobné údaje. 

Ak informačný systém nepodlieha registrácii, prevádzkovateľ je povinný o takomto informačnom systéme viesť evidenciu, a to najneskôr odo dňa začatia spracúvania osobných údajov v ňom (§ 29 ods. 1 zákona). Opäť platí, že prevádzkovateľ je povinný vykonať určité úkony, pričom IS neobsahuje žiadne osobné údaje. 

Na iných miestach dôvodovej správy a najmä v jej všeobecnej časti bolo viackrát odkázané na Stanoviská pracovnej skupiny zriadenej podľa článku 29 Smernice 95/46/ES, napr. aj na stanovisko č. 4/2007 k pojmu osobné údaje. Tieto stanoviská pracovnej skupiny sú pre členské štáty záväzné. Príklad č.16 uvedený v tomto stanovisku popisuje situáciu, pri ktorej zjavne dochádza k stavu, keď v informačnom systéme sa dlhodobo nemusí nachádzať osobný údaj žiadnej konkrétnej fyzickej osoby, ktorá by bola identifikovaná alebo identifikovateľná, ale sa v IS nachádzajú len fotografie grafitov, ktoré tieto fyzické osoby vytvorili a v prípade získania ďalších dôkazov, by mohli identifikovať ich tvorcov. 
Aj tento príklad jednoznačne potvrdzuje naznačený prístup. 

Informačný systém sa nestáva informačným systémom až vložením prvého osobného údaja do neho. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 

Ustanovenie bolo v zmysle pripomienok všetkých pripomienkujúcich subjektov upravené a pripomienky sú akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy a medzinárodným dokumentom, ktorými je SR viazaná. 
 	
Verejnosť 	K bodu 11 - § 4 ods. 3 
 
Zavedením predmetných povinností sa nijako nedosiahne vyššia ochrana práv dotknutých osôb. Jediným efektom je, že sa zvýši pre prevádzkovateľov administratívna náročnosť. 
 	O 	N 	Nie je jasné, čo má pripomienkujúci subjekt na mysli. (§ 4 ods. 3 neustanovuje žiadne povinnosti) a nie je súčasťou bodu 11. 

Zrejme má na mysli § 4a ods. 3 návrhu a mylne sa domnieva, že ide o zavedenie nových povinností – registrácie a evidencie. Tieto povinnosti pre prevádzkovateľa zo zákona o ochrane osobných údajov vyplývajú od roku 2002. 

Pripomienkujúci subjekt zrejme nie je prevádzkovateľom IS obsahujúceho osobné údaje a ak je, potom asi nespracúva osobné údaje v súlade so zákonom, ak svoj informačný systém doteraz buď nezaregistroval alebo o ňom nevedie evidenciu. 

Z pripomienok vyplýva, že bolo správnym rozhodnutím zaradiť upozornenie na niektoré povinnosti, ktoré sa nachádzajú v neskorších ustanoveniach, do úvodných ustanovení zákona, pretože sa ukazuje, že si viacerí až teraz uvedomili, že im zákon tieto povinnosti ukladá (už niekoľko rokov). 
 	
Verejnosť 	K bodu 26 
 
Je potrebné ods. 3 previazať s odsekom 8, nakoľko sa navzájom vylučujú. Navrhujeme na koniec doplniť „alebo na základe odseku 8“. 
 	O 	N 	Platí vyhodnotenie k bodu 27 pripomienkujúceho subjektu. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“ najmä bod III. 
 	
Verejnosť 	K bodu 27 
 
Zásadná pripomienka: Nevidíme dôvod, aby prevádzkovateľ, ktorý získal údaje na iné účely, nemohol tieto používať na marketing len kvôli tomu, že ich chce spracúvať aj na iné účely (napr. fakturáciu služieb). Prakticky to znamená, že takto údaje budú môcť spracúvať len firmy, ktoré sa striktne orientujú na marketing ale nie na poskytovanie služieb. Firma, ktorej zákazník pri objednaní služby poskytol svoju adresu, ju nebude môcť využiť na odoslanie napr. akciovej ponuky, len kvôli tomu, že tieto údaje využíva aj na iný účel. Dôvod nevidíme ani kvôli tomu, že dotknutá osoba má právo kedykoľvek zamedziť takéto používanie – jej práva teda nie sú nijako porušené. 
Okrem toho, neexistuje praktický dôvod, prečo by na tieto údaje mala byť vytvorená osobitná databáza. Aký cieľ sa týmto chráni? Rozumieme, že spracúvať údaje vo väčšom rozsahu nie je prípsutné, ale novelou zavedené obmedzenia sa javia minimálne neprimerané. 
 	O 	N 	Pripomienkujúci subjekt na danú problematiku neaplikuje všetky relevantné ustanovenia zákona (právne záväzných aktov EÚ a medzinárodných zmlúv, ktorými je SR viazaná) a jeho názor je motivovaný nesprávnym výkladom základných pojmov ochrany osobných údajov. 

Predkladateľ podotýka, že je potrebné rozlišovať medzi spracúvaním osobných údajov na „priamy marketing“ a na „podporu marketingu“. 

§ 10 ods. 8 návrhu upravuje „priamy marketing“. 

Zlučovanie osobných údajov spracúvaných na účel priameho marketingu s osobnými údajmi dotknutej osoby spracúvanými na iný účel nie je v súlade so smernicou a nie je v súlade s Odporúčaním RE k Dohovoru 108, ktoré upravuje spracúvanie osobných údajov na účel priameho marketingu. 

Pripomienkujúci subjekt má však zrejme na mysli spracúvanie osobných údajov na účel „podpory marketingu“, ktorý používa súbežne s „hlavným“ účelom spracúvania a cieľom spracúvania osobných údajov na účel podpory marketingu je zvýšiť predajnosť jeho produktov alebo zlepšiť podnikateľské aktivity. Uvedené vplýva z vyjadrenia pripomienkujúceho subjektu, keď uvádza: 
„Prakticky to znamená, že takto údaje budú môcť spracúvať len firmy, ktoré sa striktne orientujú na marketing ale nie na poskytovanie služieb. Firma, ktorej zákazník pri objednaní služby poskytol svoju adresu, ju nebude môcť využiť na odoslanie napr. akciovej ponuky, len kvôli tomu, že tieto údaje využíva aj na iný účel.“. 

Ak aktivity na podporu marketingu pripomienkujúci subjekt vykonáva, tak právnym dôvodom na takéto spracúvanie je aj za teraz platného právneho stavu „súhlas dotknutej osoby“ za dodržania podmienky vyplývajúcej z § 6 ods. 1 písm. d) zákona, podľa ktorého: „Prevádzkovateľ je povinný zabezpečiť, aby sa spracúvali len také osobné údaje, ktoré svojim rozsahom a obsahom zodpovedajú účelu spracúvania a sú nevyhnutné na jeho dosiahnutie.“. 

Zákon je aj v citovanom ustanovení v súlade so Smernicou a Dohovorom RE 108 – podľa Čl. 6 ods. 1 písm. c) Smernice 95/46/ES platí: 
„Členské štáty ustanovia, že osobné údaje musia byť adekvátne, relevantné a nie neprimerané vzhľadom na účel, na ktorý sú zhromažďované a ďalej spracúvané.“. 
podľa Čl. 5 písm. c) Dohovoru RE 108 platí: „Osobné údaje, ktoré sú predmetom automatizovaného spracovania, musia byť adekvátne, relevantné a nie nadbytočné vzhľadom na účely, na ktoré sú uchovávané.“. 

Zo smernice aj z dohovoru zreteľne vyplýva, že tieto podmienky spracúvania osobných údajov (adekvátnosť, relevantnosť a primeranosť ) sú štáty povinné zabezpečiť vo vzťahu k účelu ich spracúvania za každých okolností (bez ohľadu na právny dôvod ich spracúvania), teda aj vtedy, ak sú osobné údaje spracúvané na základe osobitného zákona. 
To znamená, že na účel „podpory marketingu“ je prevádzkovateľ oprávnený použiť len také osobné údaje, ktoré sú na tento účel skutočne nevyhnutné – meno, priezvisko, adresu a prípadne titul dotknutej osoby. Za istých okolností, ak to je nevyhnutné, môže použiť dátum narodenia. V žiadnom prípade však nie rodné číslo (!) a to ani v prípade, ak by z osobitného zákona mohlo (nesprávnym účelovým výkladom) vyplývať, že by to aj bolo možné. 
„Podporu marketingu“ návrh upravuje v § 10 ods. 3. 

Predkladateľ konštatuje, že ako už bolo vyššie vysvetlené, v prípade pripomienkujúceho subjektu s najväčšou pravdepodobnosťou nejde o priamy marketing. Zároveň platí, že Smernica 95/46/ES aj Dohovor RE 108 ustanovuje štátom povinnosť zhromažďovať osobné údaje výlučne na vopred jasne a jednoznačne vymedzený účel a ďalej ich nesmú spracúvať spôsobom, ktorý je nezlučiteľný s týmto účelom a nesmú ich ani uchovávať na daný účel vo forme umožňujúcej identifikáciu dotknutej osoby po dobu dlhšiu, ako je nevyhnutné na dosiahnutie účelu, na ktorý boli získané. 

Tieto základné princípy smernice a dohovoru sú vyjadrené v § 6 ods. 1 písm. e) zákona s dôrazom na skutočnosť, že „je neprípustné združovať osobné údaje, ktoré boli získané na rozdielne účely.“. 

Tento prístup je štandardný a bežne zaužívaný aj v národných zákonoch iných členských štátov. Často sa nám dáva za príklad Česká republika. 
Podľa § 5 ods. 1 písm. h) zákona č. 101/2000 Sb. o ochraně osobních údajů v platnom znení expressis verbis platí: „Správce je povinen nesdružovat osobní údaje, které byly získány k rozdílným účelům.“. 

V Českej republike toto ustanovenie platí od nadobudnutia platnosti českého zákona o ochrane osobných údajov (1. jún 2000) a za 10 rokov český úrad na ochranu osobných údajov nemusel čeliť napr. nálezu ústavného súdu, že predmetná úprava by bola protiústavná lebo obmedzuje slobodné podnikanie, vedie k zvýšenému obťažovaniu spotrebiteľov alebo že prevádzkovateľov neúmerne administratívne zaťažuje. 
Dokonca znenie vyššie citovaného ustanovenia bolo pôvodne k 1. júnu 2000 schválené vo voľnejšej forme, keď na konci vety bol dodatok „pokud zvláštní zákon neustanoví jinak.“. 
Tento dodatok bol z českého zákona o ochrane osobných údajov neskôr vypustený, a tak sa ustanovenie vzťahuje na každé spracúvanie, na každý účel, ktorý je ustanovený alebo vymedzený, to znamená, že ustanovenie bolo upravené presne v takom zmysle, ako tento princíp upravuje slovenský zákon o ochrane osobných údajov. 

Ak teda firma poskytuje služby svojim klientom a svoje aktivity chce podporiť marketingom, zákon firme tieto aktivity absolútne nezakazuje, ale len precizuje, že osobné údaje na „podporu marketingu“ musí spracúvať na základe právneho dôvodu, ktorým je „súhlas dotknutej osoby“. 

Všeobecné postupy a zákonné podmienky spracúvania osobných údajov tento návrh oproti teraz platnému zákonu nemení. Návrh ich len spresňuje a precizuje. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“ najmä bod III. 
 	
Verejnosť 	K bodu 28 - § 10a ods. 4 
 
Navrhujeme upraviť v kontexte našej pripomienky k bodu 16. 
 	O 	N 	Rovnaké odôvodnenie ako k bodu 20 - § 10 ods. 9. 	
Verejnosť 	K bodu 28 - § 10a ods. 9 
 
Zásadná pripomienka: Navrhujeme doplniť, že v prípade telefonického získavania informácií, postačuje, ak bude dotknutá osoba informovaná, že všetky informácie môže získať na web stránke, prípadne sa môže na ne spýtať priamo volajúceho, resp. aby táto informačná povinnosť nemusela byť splnená, ak je volaná osoba výslovne odmietla. Ak by mal totiž volajúci poskytnúť všetky informácie pred získaním údajov aj bez vyzvania, telefonát by sa neprimerane predĺžil, čím by vlastne všetky telemarketingové služby stratili význam. Volaný totiž zo zásady nie je ochotný počúvať neprimerané množstvo informácií, ktoré počas hovoru nedokáže objektívne zhodnotiť. 
 	O 	N 	Pripomienkujúci subjekt zbytočne dramatizuje rozsah poskytovaných informácií. 

1) Tak či tak, v každom prípade musí uviesť svoje identifikačné údaje, inak postup prevádzkovateľa nemožno považovať za korektný, 
a taktiež s určitosťou musí osobe oznámiť 
2) účel spracúvania (zámer - napr. anketa na prací prostriedok), inak osoba nebude vedieť, do čoho sa vlastne zapája 
a okrem toho treba dotknutej osobe už len oznámiť: 
3) že poskytnutie osobných údajov je dobrovoľné, 
4) že sa tak deje na základe súhlasu, ktorý je platný (napr.) 1 rok, má právo ho aj pred uplynutím tohto času kedykoľvek odvolať, má právo na opravu svojich osobných údajov a tiež má právo nahliadnuť do IS, v ktorom sú spracúvané, 
5) získané osobné údaje nebudú zverejňované, nebudú poskytované ani sprístupňované žiadnym príjemcom a nebudú predmetom cezhraničného toku, 
Na záver si tak či tak musí vyžiadať (overiť) osobné údaje toho, kto je pri telefóne, napr. meno, priezvisko a adresu, lebo potom by vlastne nešlo o spracúvanie osobných údajov. 
 	
Verejnosť 	K bodu 28 - § 10b ods. 1 
 
Zásadná pripomienka: Navrhujeme vypustiť, že oznámenie musí byť písomné. V niektorých prípadoch postačuje napr. informovanie formou mailu alebo sms. Zachovanie striktnej písomnej formy by bolo neželanou komplikáciou aj pre samotnú dotknutú osobu, o to viac v dobe, kedy sa väčšina komunikácie vybavuje elektronicky. 
 	O 	N 	Zákon predpokladá jednotne písomné oznamovanie informácií dotknutým osobám. Navrhovaná požiadavka môže mať jediný efekt (cieľ), ktorý sa zrejme týmto sleduje, a to dôkaznú núdzu na strane dotknutej osoby. Pokiaľ totiž na taký účel nebude štandardne použitý elektronický podpis, je využitie takéhoto nástroja výrazným oslabením práv dotknutej osoby. 

Pozn./ Európska komisia poukazuje na často nekorektný prístup, keď na jednej strane podnikateľské subjekty proklamujú, že budú práva dotknutých osôb ctiť, avšak pri kontrolách sa čím ďalej tým viac zisťuje, že podnikateľské subjekty nekonajú tak, ako navonok dozorný orgán informujú – že informáciu poskytli. Dozorné orgány po obsiahlom šetrení často zisťujú, že informácia v skutočnosti dotknutej osobe odoslaná nebola. Tento prístup stojí len veľa prostriedkov členský štát, aby získal dostatok dôkazov, že podnikateľský subjekt nekonal v súlade so zákonom a že zároveň zavádzal dozorný orgán. 
 	
Verejnosť 	K bodu 28 - § 10b ods. 4 
 
Zásadná pripomienka: Navrhujeme uviesť, že informačná povinnosť nemusí byť splnená v prípadoch, ak by tým boli ohrozené legitímne záujmy prevádzkovateľa. Napr. ak sa prevádzkovateľ dozvie o škodcovi, musel by ho informovať ešte pred tým, ako tieto údaje napr. využije v súdnom spore a poskytne ich svojmu advokátovi. Navrhujeme preto previazať toto ustanovenie aj s našou pripomienkou k bodu 20. 
 	O 	N 	Požiadavka je v priamom rozpore s článkami 10, 11 a 14 písm. a) Smernice 95/46/ES. 
Toto ustanovenie EK vyhodnocuje ako ustanovenie, ktoré umožňuje spracúvania, ktoré by mohli predstavovať určité riziká z hľadiska práv a slobôd dotknutých osôb a požaduje, aby ešte pred začatím spracúvania boli odstránené akékoľvek pochybnosti o tom, či prevádzkovateľ svojimi aktivitami nejde nad rámec záujmov alebo základných práv a slobôd dotknutej osoby. 
Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
Verejnosť 	K bodu 28 - § 10e ods. 3 
 
Nevidíme dôvod, prečo by malo byť uvedené aj číslo registrácie. Aký účel má toto sledovať a aké práva dotknutých osôb majú byť týmto chránené? 
 	O 	N 	Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 	
Verejnosť 	K bodu 20 
 
Zásadná pripomienka: Upozorňujeme, že novela ide nad rámec smernice, keď predmetný dôvod nelogicky a neprimerane zužuje. Tento dôvod je v zahraničí jedným z najčastejšie využívaných účelov. Okrem toho, jeho zúženie tak, že musí byť napr. že sa nesmie konať proti záujmom dotknutej osoby alebo že záujmy sú v konflikte, je absolútne nesprávne, pretože práve tento dôvod mal slúžiť na prípady, keď záujmy v rozpore byť môžu. Napr. ak prevádzkovateľovi vznikne škoda a na účely jej vymáhania bude spracúvať údaje škodcu, mohol využiť práve súčasné znenie. V budúcnosti to však už možné nebude, pretože záujmy prevádzkovateľa (hoci oprávnené, t.j. legitímne) budú v konflikte so záujmami škodcu (hoci proti dobrým mravom). Odporúčame ponechať pôvodné znenie. 
 	O 	N 	Spresnené – slovné spojenie „na ochranu jej osobných údajov“ a slovné spojenie „ich záujmy nesmú byť vo vzájomnom konflikte a ani inak nesmú konať proti záujmom dotknutej osoby alebo“ – vypustené. 

Členský štát nie je viazaný povinnosťou doslovne preberať text smernice, ale prebrať ho tak, aby bol v súlade s právnym poriadkom a zásadami, ktoré sa smernicou sledujú. 

Slovenský preklad, ktorý uvádza pripomienkujúci subjekt a je prevzatý z Úradného vestníka EÚ (na ktorého nepresnosti predkladateľ vo všeobecnej časti upozorňuje) nie je vo svojom vyjadrení presný a nie celkom zodpovedá významu zamýšľanému podľa anglického originálu. Presnejší význam ustanovenia, ak použijeme preklad, poskytuje český preklad tohto ustanovenia zverejnený v Úradnom vestníku EÚ: 
„f) je nezbytné pro uskutečnění oprávněných zájmů správce nebo třetí osoby či osob, kterým jsou údaje sdělovány, za podmínky, že nepřevyšují zájem nebo základní práva a svobody subjektu údajů, které vyžadují ochranu podle čl. 1 ods. 1.“. 

Podľa čl. 1 ods. 1 Smernice 95/46/ES platí: „V súlade s touto smernicou členské štáty chránia základné práva a slobody fyzických osôb a najmä ich právo na súkromie v súvislosti so spracovaním osobných údajov.“. 
Inak povedané, po spojení týchto dvoch ustanovení – prevádzkovateľ nesmie v žiadnom prípade pri použití tohto ustanovenia nielen presadzovať taký svoj záujem, ktorý ide nad záujem dotknutej osoby, ale pritom nesmie konať ani nad rámec základných práv a slobôd, najmä práva na súkromie v súvislosti so spracúvaním jej osobných údajov a ani nad rámec iných ustanovení smernice. 
Jedným zo základných postulátov smernice podľa čl. 6 ods. 1 je, že osobné údaje musia byť spracované „KOREKTNE a zákonne“. 
 	
Verejnosť 	K bodu 16 
 
Zásadná pripomienka: Nevidíme dôvod, prečo by nemohlo byť spracúvanie osobných údajov dohodnuté na dobu neurčitú. V takomto prípade má dotknutá osoba predsa možnosť súhlas odvolať kedykoľvek. Napr. ak sa dotknutá osoba prihlási na mailing list, pretože chce dostávať informácie o akciách, niet dôvod, aby súhlas musel byť časovo obmedzený. Môže sa tým skomplikovať informácie nie len prevádzkovateľovi ale aj samotnej dotknutej osoby. 
Taktiež nevidíme dôvod, prečo by mala mať dotknutá osoba právo kedykoľvek odvolať súhlas. Takéto právo by mala mať len v prípade, ak súhlas bol udelený na dobu neurčitú. Ak však bude súhlas udelený na dobu určitú, mala by si aj dotknutá osoba plniť svoju časť záväzku a umožniť prevádzkovateľovi spracúvať svoje osobné údaje po dohodnutú dobu. Napr. ak prevádzkovateľ chce oslovovať svojich zákazníkov s marketingom ale nemá ich súhlas, snaží sa ho získať. Nie sú výnimočné prípady, keď prevádzkovateľ poskytne dotknutej osobe určiťú výhodu, napr. zľavu za to, že môže využívať údaje. Ak však na druhej strane umožní dotknutej osobe súhlas na dobu určitú kedykoľvek zrušiť, takéto výhody stratia akékoľvek opodstatnenie. 
Navrhujeme, aby zákon stanovil, že súhlas udelený na dobu neurčitú možno kedykoľvek odvolať v určitej “výpovednej” lehote. Súhlas udelený na dobu určitú by malo byť možné odvolať pri porušení povinností, za ktorých bol udelený. 
 	O 	N 	Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“ najmä bod III. 	
Verejnosť 	K bodu 14 - § 6a ods. 5 
 
Zásadná pripomienka: Nevidíme žiadny dôvod, prečo by mala byť legislatívne upravená právna forma spolupráce medzi sprostredkovateľom a prevádzkovateľom. Takto sa neodôvodnene zasahuje do zmluvnej voľnosti (napr. ObZ považuje mandátnu zmluvu sa dispozitívnu úpravu. Novelou sa však táto úprava vo vzťahu prevádzkovateľ-sprostredkovateľ stáva úpravou kogentnou, od ktorej nie je možné sa odkloniť). Ak bolo cieľom dosiahnuť rámec, v ktorom sa má zmluvný vzťah vykladať, ak nie je úplne presne dohodnutý v zmluve, stačí uviesť, že predmetné ustanovenia OZ alebo ObZ sa na zmluvu vzťahujú, ak zmluva nehovorí inak. 
 	O 	N 	Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 	
Verejnosť 	K bodu 12 - § 5 ods. 6 
 
Nie je zrejmé, aký účel sa touto povinnosťou sleduje. Vedením registra sa nijako nezvýši ochrana práv dotknutej osoby. Jediným efektom je, že sa zvýši pre prevádzkovateľov administratívna náročnosť. 
 	O 	N 	Povinnosť viesť register oprávnených osôb vyplýva aj zo zákonov na ochranu osobných údajov iných členských štátov, napríklad poľský zákon ustanovuje túto povinnosť v Čl. 39. Členské štáty sú povinné zaviesť také kontrolné mechanizmy, ktoré jednoznačne zaručia možnosť účinne kontrolovať dodržiavanie ustanovení smernice. Bez takéhoto registra nie je možné účinne plniť túto podmienku vo vzťahu k naplneniu čl. 16 smernice. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
Verejnosť 	Nad rámec predloženého návrhu zákona 
 
Vzhľadom na rozsah novely odporúčame prijať nový zákon. Okrem toho, keďže ide o zákon, ktorý má značný dosah skoro na každý subjekt v SR, prípravu nového zákona (alebo takejto rozsiahlej novely) by mala sprevádzať verejná a publikovaná konzultácia. Takéto konzultácie, ktoré sú pomerne detailné a prebiehajú dlhšie obdobie, sú bežnou praxou v krajinách, kde je úroveň ochrany osobných údajov najvyššia. Takéto konzultácie by mali byť preferované pred rýchlymi prípravami noviel, o ktorých nik nevie a na ktorých pripomienkovanie ostáva len obmedzený priestor v rámci MPK, v ktorom sa už väčšina pripomienok vôbec nezohľadní (o to viac, keď prebieha v závere roka). Konzultácie by zároveň mohli byť využíté aj na šírenie osvety. Zo samotných pripomienok nielen verejnosti ale aj orgánov verejnej moci jasne vyplýva, že ani po 8 rokoch účinnosti zákona nie je zrejmé, čo je osobným údajom. Novela síce správne deklaruje, že osobný údaj je akýkoľvek údaj, väčšina pripomienkujúcich ako aj väčšina verejnosti savšak mylne domnieva, že osobný údaj je len údaj, ktorý priamo alebo nepriamo niekoho identifikuje. Pravdou ale je, že ak raz vieme identifikovať osobu, potom jej osobným údajom je absolútne akýkoľvek údaj (ak vieme identifikovať Jožka Mrkvičku podľa jeho adresy a rodného čísla, potom akýkoľvek údaj oňom – napr. že má rád zmrzlinu – je jeho osobným údajom). To, že drvivá väčšina verejnosti a orgánov verejnej moci takýto údaj vôbec za osobný údaj nepovažuje, je aj dôsledkom nedostatočnej prípravy legislatívy, keď sa táto pripravuje takpovediac „od stola“ a bez prizvania subjektov, ktoré budú legislatívu dennodenne využívať. 
 	O 	N 	Štrukturovaný dialóg medzi EK a úradom o stave ochrany osobných údajov v SR a o obsahu zákona prebehol začiatkom roka 2006. Následne prebehli konzultácie s EK a posudzovanie obsahu zákona o ochrane osobných údajov v procese začlenenia SR do Schengenského priestoru. V roku 2009 prebehli konzultácie a kontrolná misia Komisára na ochranu osobných údajov pána Petra Hustinxa v SR, pri ktorej sa posudzoval obsah zákona o ochrane osobných údajov a jeho uplatňovanie v praxi a pri ktorej navštívil aj NR SR s cieľom upozorniť na skutočnosť, že SR musí dostáť svoje záväzky, ktoré sa pri vstupe do EÚ zaviazala plniť. Poznatky z týchto rokovaní, poznatky z dokumentov, ktoré vydala v priebehu týchto rokov EK a poznatky z uplatňovania zákona v praxi vrátane názorov prevádzkovateľov na spresnenie určitých inštitútov v zákone, predkladateľ počas týchto štyroch rokov analyzoval a zapracoval do predkladaného návrhu aj s vedomím procesu, ktorý bol odštartovaný na úrovni EK v máji 2009. 
Predkladateľ zásadne nesúhlasí s názorom pripomienkujúceho subjektu, že ide o rýchlu prípravu novely. Napokon aj vzhľadom na jej rozsah je zrejmé, že v žiadnom prípade nemôže ísť o rýchlu novelu. Názor pripomienkujúceho subjektu je zrejme motivovaný veľmi obmedzeným množstvom informácií o týchto procesoch, ktoré za 4 roky predkladateľ uskutočnil. 

Toto pripomienkové konanie zreteľne preukázalo, ktoré subjekty sa z rôznych dôvodov museli seriózne venovať obsahu zákona počas jeho 8 ročnej platnosti, naštudovali si ho a v praxi ho správne aplikujú. 

Toto pripomienkové konanie zároveň presne identifikuje subjekty, ktoré ani za 8 (12) rokov (treba rátať aj zákon č. 52/1998 Z. z.) si nedokázali osvojiť 32 paragrafov, ktoré sa týkajú základných princípov a podmienok spracúvania osobných údajov. 

Zákon ukladá povinnosť vyškoliť zodpovedné osoby. Úrad nemá personálne možnosti na to, aby mohol školiť všetky zodpovedné osoby. Úrad má však skúsenosti a ohlasy z praxe. 

Školenia a poradenstvo vykonávajú rôzne spoločnosti a vykonávajú ich aj také, ktorých tzv. školitelia a rôzni poradcovia, sami neovládajú danú problematiku a zavádzajú školených. Keď príde úrad na kontrolu k prevádzkovateľovi s takto vyškolenou zodpovednou osobou, spravidla najskôr pristúpi k „preškoleniu“ zodpovednej osoby a prevádzkovateľa, aby sa veci napravili (to je ten lepší prípad). Neraz však zodpovedná osoba presviedča úrad, že je preškolená súkromnou spoločnosťou, odborníkom / odborníčkou na ochranu osobných údajov, takže tomu predsa musí rozumieť. 
Na viacerých školenia, na ktorých boli školitelia označení za expertov na ochranu osobných údajov, vehementne presviedčali školených, že do podmienok zmluvy (napríklad na predaj cenných papierov) treba bezpodmienečne zapracovať takýto text: 
„Predávajúci týmto dáva v zmysle ustanovenia § 7 zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov kupujúcemu výslovný súhlas, že kupujúci je oprávnený spracúvať osobné údaje predávajúceho uvedené v tejto Zmluve, a to na účel prevodu prevádzaných akcií.“. 
Pritom podľa § 7 ods. 1 zákona v platnom znení platí: 
„Osobné údaje možno spracúvať len so súhlasom dotknutej osoby, ak tento zákon neustanovuje inak.“, 
a podľa § 7 ods. 4 písm. b) zákona výslovne platí: 
„bez súhlasu uvedeného v odseku 1 možno osobné údaje spracúvať, ak spracúvanie osobných údajov je nevyhnutné na plnenie zmluvy, v ktorej vystupuje dotknutá osoba ako jedna zo zmluvných strán alebo na zavedenie predzmluvných vzťahov alebo opatrení na žiadosť dotknutej osoby.“. 
Expert na ochranu osobných údajov by však mal vedieť, že na spracúvanie osobných údajov potrebných na uzatvorenie a plnenie zmluvy s dotknutou osobou, ktorá je jednou zo zmluvných strán (ako výslovne uvádza zákon) sa súhlas dotknutej osoby nevyžaduje a to ani v procese prípravy uzatvorenia zmluvy (predzmluvné vzťahy) a ani neskôr pri jej plnení. Zároveň by mal ale vedieť, že naproti tomu zákon prevádzkovateľovi v takomto prípade ukladá povinnosť poskytnúť dotknutej osobe úplné a presné informácie o podmienkach spracúvania osobných údajov (§ 10 ods. 1 zákona). Tie v zmluve však nie sú a prevádzkovatelia o tom, že sú povinní ich do zmluvy zapracovať, nie sú ani školení. 
Ak takýto „expert“ školí podľa vyššie naznačeného modelu, potom neprečítal zákon, o jeho „naštudovaní“ nemôže byť ani reč. Takýmto školením (za niekoľko rokov) je schopný zdezorientovať stovky zodpovedných osôb. 
Ak takéhoto školiteľa nezastaví ani text v hlavičke Zmluvy, v ktorej sa výslovne uvádza, napr., že zmluva je uzatvorená podľa ustanovenia § 30 zákona č. 566/2001 Z. z. (zákona o cenných papieroch) a podľa ustanovenia § 409 Obchodného zákonníka, potom sa treba skutočne zamyslieť aj nad tým, koho necháme školiť zodpovedné osoby ! 

Veci by asi najviac prospelo môcť zverejňovať zoznam takýchto „kvalitných“ školiteľov a poradcov, aby sa im prevádzkovatelia veľkým oblúkom vyhýbali. 

Pripomienkujúci subjekt Verejnosť (anonymná) výslovne uvádza: „Zo samotných pripomienok nielen verejnosti, ale aj orgánov verejnej moci jasne vyplýva, že ani po 8 rokoch účinnosti zákona nie je zrejmé, čo je osobným údajom.“. 

V roku 2007 Pracovná skupina pre ochranu osobných údajov EK zriadená podľa článku 29 Smernice 95/46/ES vydala „Stanovisko 4/2007 k pojmu osobné údaje“, ktoré je pre členské štáty záväzné. 

Predkladateľ obsah stanoviska podrobne analyzoval a pri kontaktoch s prevádzkovateľmi ho počas 3 rokov nielen odporúčal k naštudovaniu, ale aj vysvetľoval jeho obsah. Neraz sa však za tieto tri roky stretol s názorom prevádzkovateľa, jeho oprávnenej osoby alebo zodpovednej osoby, že „ona si síce naštudovala obsah Stanoviska 4/2007 K pojmu osobné údaje, ale údajne sa nestotožňuje so všetkým, čo sa v stanovisku uvádza.“. 
Neraz nastala aj situácia, keď úrad zodpovednej osobe obsah stanoviska podrobne ozrejmil, tá sa s ním stotožnila, ale neskôr oznámila úradu, že predsa len zotrváva na svojom pôvodnom vyjadrení (ktoré samozrejme nebolo v súlade so stanoviskom 4/2007). Keď sa úrad zaujímal o to, prečo zmenila názor, zodpovedná osoba sa priznala, že názor musela zmeniť na základe nátlaku ich právnikov, ktorí spochybnili jej názory ako zodpovednej osoby (nebola právnik) a názory úradu opierajúce sa o „nejaké“ nezáväzné stanovisko označili za nekompetentné. 
Lenže, na obsahu tohto stanoviska sa zhodli zástupcovia 25 (27) členských štátov Európskej únie. Toto stanovisko je záväzné a o jeho obsahu nemožno viesť polemiku. Pojem „osobný údaj“ takto v stanovisku vysvetľuje Európska komisia a takto ho vysvetľuje a v intenciách stanoviska o základných princípoch ochrany osobných údajov rozhoduje súdny dvor. 
Pre Európsku komisiu nie je dôležité, či s obsahom stanoviska prevádzkovatelia budú alebo nebudú súhlasiť. 
Je povinnosťou členského štátu (prevádzkovateľov, dozorných orgánov, súdov ako aj iných orgánov verejnej moci) postupovať pri aplikácii základných princípov ochrany osobných údajov bez výhrad v súlade s jeho obsahom. 
Veľkú chybu robí ten prevádzkovateľ, ktorý toto stanovisko (ako aj iné stanoviská EK) berie len ako nezáväzné odporúčania. 
Za posledné tri roky nebola výnimkou ani situácia, keď orgán verejnej správy si aplikáciu pojmu „osobný údaj“ a obsah stanoviska 4/2007 odkonzultoval s úradom, súhlasil s vysvetlením, avšak neskôr zbagatelizoval vážnosť tohto dokumentu a pri aplikácii princípov spracúvania osobných údajov sa zariadil výlučne podľa svojho uváženia (v rozpore s týmto dokumentom). 
 	
Verejnosť 	§ 7 ods 4 d) návrhu zákona, ktorým sa mení zákon o ochrane osobných údajov 
Nesúhlasíme so znením, ktoré predpokladá získanie súhlasu na oslovovanie osôb v poštovom styku v prípadoch, ak osobné údaje už prevádzkovateľ spracúva z iného dôvodu. Je potrebné do tohoto ustanovenia doplniť: „ak osobitný zákon neustanovuje inak“, (odchylná úprava je napr. v zákone č. 610/2003 Z.z. o elektronických komunikáciách (pripomienku dáva Telefónica O2 Slovakia, s.r.o.) 	O 	N 	Pripomienkujúci subjekt na danú problematiku neaplikuje všetky relevantné ustanovenia zákona a názor je motivovaný nesprávnym výkladom základných pojmov ochrany osobných údajov. 

Pripomienkujúci subjekt nesúhlasí so znením, ktoré predpokladá pri aplikácii § 7 ods. 4 písm. d) zákona získavanie súhlasu. 
V ustanovení § 7 ods. 4 písm. d) zákona (návrhu) nie je žiadna zmienka o získavaní súhlasu a ustanovenie ani nepredpokladá získavanie žiadneho súhlasu. 
Ustanovenia uvedené v § 7 ods. 4 sú právne (tituly) dôvody spracúvania osobných údajov, ktorých základom je tento zákon, nie súhlas dotknutej osoby. 
Predkladateľ by mohol uvedené ustanovenie zo zákona úplne vypustiť, pretože smernica takúto výnimku nepozná. V zákone však túto výnimku ponecháva z dôvodu aplikačnej praxe pre prípady, keď prevádzkovateľ nespracúva žiadne osobné údaje dotknutej osoby, ale z rôznych dôvodov sa v určitom momente potrebuje s dotknutou osobou skontaktovať a na tento účel získa jej kontaktné údaje potrebné na uskutočnenie poštového styku (v rozsahu titul, meno, priezvisko, adresa). Toto ustanovenie (§ 7 ods. 4 písm. d) zákona) sa pre prevádzkovateľa v tomto prípade stáva právnym titulom (dôvodom) na spracúvanie osobných údajov. Preto nepotrebuje žiadny súhlas na uskutočnenie kontaktu s dotknutou osobou. Ak tieto osobné údaje už spracúva v IS z iného právneho titulu (dôvodu), na iný účel, potom tieto osobné údaje má k dispozícii a nepotrebuje použiť tento právny titul (dôvod). 
Napríklad, ak riaditeľ školy potrebuje naliehavo obsadiť miesto učiteľa pre daný predmet a dozvie sa od svojho zamestnanca o osobe, ktorá by sa mohla o toto miesto uchádzať, prípadne mu poskytne aj údaje potrebné na kontakt s ňou v poštovom styku (titul, meno, priezvisko a adresu), použije na oslovenie ako právny titul (dôvod) spracúvania osobných údajov ustanovenie § 7 ods. 4 písm. d) zákona. 
Ak sa však riaditeľ školy dozvie, že ide vlastne o učiteľa, ktorý už u nich učil a odišiel na dôchodok (jeho osobné údaje sú ďalej spracúvané v personálnom a mzdovom IS), nepoužije sa ustanovenie § 7 ods. 4 písm. d) zákona. 
Súhlas dotknutej osoby v predloženom návrhu zreteľne a oddelene rieši § 7 ods. 1 písm. b). 
Celý text ustanovenia § 7 ods. 4 písm. d) po zapracovaní bodov 18 a 19 návrhu do zákona, znie: 
„Právnym titulom spracúvania osobných údajov je tento zákon, ak predmetom spracúvania sú výlučne titul, meno, priezvisko a adresa dotknutej osoby bez možnosti priradiť k nim ďalšie jej osobné údaje a ich využitie je určené výhradne pre potreby prevádzkovateľa v poštovom styku s dotknutou osobou a evidencie týchto údajov; to neplatí, ak zámerom prevádzkovateľa je spracúvať aj ďalšie osobné údaje dotknutej osoby, alebo ak prevádzkovateľ tieto osobné údaje už spracúva z iného dôvodu, na iný účel alebo v inom informačnom systéme, alebo ak prevádzkovateľ neposkytol dotknutej osobe informácie podľa § 10b ods. 3 už pri prvom kontakte s ňou,“. 

Ustanovenie ako celok po úprave už nerieši ani priamy marketing. Časť tohto ustanovenia, ktorá bola za bodkočiarkou, bola z dôvodu systematiky presunutá do § 10 ods. 8 zákona. Z textu dôvodovej správy jasne vyplýva, že ustanovenie § 7 ods. 4 písm. d) návrhu sa po úprave nevzťahuje na marketing ani na priamy marketing. Spracúvanie osobných údajov na základe § 7 ods. 4 písm. d) nepredpokladá ani nepožaduje súhlas dotknutej osoby. 

Pripomienkujúci subjekt poukazuje na zákon č. 610/2003 Z. z. Keďže text pripomienky nie je dostatočne zreteľný a jasný, možno sa len domnievať, že má zrejme na mysli § 65 tohto (osobitného) zákona, ktorý upravuje priamy marketing. 
V § 65 sa výslovne ustanovuje: „Na účely priameho marketingu je dovolené volanie, zasielanie faksimilných správ, správ elektronickej pošty vrátane služby krátkych správ užívateľovi len s jeho predchádzajúcim súhlasom. Za súhlas sa považuje aj súhlas osoby, ktorú užívateľ splnomocnil na používanie svojho prístupu k sieti. Udelený súhlas možno kedykoľvek odvolať. Je zakázané zasielanie elektronickej pošty na účely priameho marketingu, z ktorej nie je známa totožnosť a adresa odosielateľa, na ktorú môže užívateľ zaslať žiadosť o skončenie zasielania takých správ.“. 
Pozn./„Adresa“, ktorá sa tu spomína je „adresa“ odosielateľa - prevádzkovateľa, nie dotknutej osoby. 

Právnym titulom (dôvodom) spracúvania je v takomto prípade zákon č. 610/2003 Z. z. (osobitný zákon, na ktorý sa vzťahuje § 7 ods. 3 zákona), nie tento zákon prostredníctvom ustanovení § 7 ods. 4. 
 	
Verejnosť 	K § 7 ods. 2 návrhu zákona, ktorým sa mení zákon o ochrane osobných údajov 
Obmedzený súhlas na spracúvanie – nevidíme dôvod na to, aby bol súhlas nutne časovo limitovaný. Súhlas na spracúvanie je vo väčšine prípadov súčasťou príslušnej zmluvy o poskytovaní nejakých služieb a platné právne predpisy v SR, vrátane Ústavy SR, garantujú zmluvnú voľnosť ako aj skutočnosť, že mnohé zmluvy sú uzatvárané na dobu neurčitú. Prečo by práve súhlas na spracúvanie údajov v rámci takýchto zmlúv na dosiahnutie ich účelu, ktorý nie je časovo limitovaný, nemohol byť udelený na dobu neurčitú? Súhlas predsa môže každá dotknutá osoba kedykoľvek odvolať. Toto vnímame preto ako pokus o nesprávny a veľmi vážny zásah do garantovanej zmluvnej voľnosti. (pripomienku dáva Telefónica O2 Slovakia, s.r.o.) 	O 	N 	Pripomienkujúci subjekt na danú problematiku neaplikuje všetky relevantné ustanovenia zákona a jeho názor je motivovaný nesprávnym výkladom základných pojmov ochrany osobných údajov. 

Tento názor predkladateľa potvrdzuje vyjadrenie, ktoré výslovne uvádza pripomienkujúci subjekt: 
„Súhlas na spracúvanie je vo väčšine prípadov súčasťou príslušnej zmluvy o poskytovaní nejakých služieb a platné právne predpisy v SR, vrátane Ústavy SR, garantujú zmluvnú voľnosť ako aj skutočnosť, že mnohé zmluvy sú uzatvárané na dobu neurčitú. Prečo by práve súhlas na spracúvanie údajov v rámci takýchto zmlúv na dosiahnutie ich účelu, ktorý nie je časovo limitovaný, nemohol byť udelený na dobu neurčitú? Súhlas predsa môže každá dotknutá osoba kedykoľvek odvolať.“. 

Ak subjekt uzatvorí zmluvu a ohraničí jej platnosť napr. desiatimi rokmi, avšak zároveň dá dotknutej osobe exkluzívne právo súhlas na spracúvanie osobných údajov potrebných na uzatvorenie a plnenie zmluvy kedykoľvek odvolať, potom práve takýto prístup bezpochyby prináša nesmiernu právnu neistotu pre prevádzkovateľa nezlučiteľnú s princípom právnej istoty, či počas dohodnutého času platnosti zmluvy bude vôbec môcť nerušene plniť zmluvu v dohodnutom rozsahu. 
Pripomienkujúci subjekt totiž uvádza, že zároveň má dotknutá osoba právo udelený súhlas na spracúvanie osobných údajov určených na uzatvorenie a plnenie zmluvy kedykoľvek odvolať. To znamená aj na druhý deň, o týždeň, o rok..... 
Bez týchto osobných údajov dotknutej osoby však zmluva existovať nemôže. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“ najmä bod III. 
 	
Verejnosť 	K § 10 ods 8 a k § 6 ods 4 návrhu zákona, ktorým sa mení zákon o ochrane osobných údajov 
Navrhujeme doplniť spojku „aj“ do prvej vety § 10 ods. 8 nasledovne: Prevádzkovateľ, ktorého predmetom činnosti je „aj“ priamy marketing... 
Ďalej nevidíme dôvod na obmedzenie zlučovania získavania údajov na priamy marketing a iný účel. Je prirodzené a štandardné, že údaje sa získavajú spravidla iba raz a to na tie účely, ktorý predpisuje zákon a/alebo na ktoré dá súhlas dotknutá osoba. Návrh je z pohľadu praxe úplne nepraktický a mohol by viesť k práve k zvýšenému obťažovaniu spotrebiteľov - prevádzkovateľ najskôr získa osobné údaje na iný účel, a potom ich znovu začne získavať od inej osoby. Navyše nie je ani ústavný či iný právny základ na takéto obmedzovanie – ak sa prevádzkovateľ dohodne s dotknutou osobou o príslušných účeloch spracúvania, prečo by nemohol získať osobné údaje dotknutej osoby iba raz, aj na účel priameho marketingu? Aké to má negatíva? (pripomienku dáva Telefónica O2 Slovakia, s.r.o.) 
 	O 	N 	Takmer totožná úprava až na malé detaily platila pre oblasť „priameho marketingu“ a stále platí od roku 2002. V tejto podobe bola táto úprava prijatá na základe konzultácií s Asociáciou spoločností vykonávajúcich priamy marketing, v súlade so Smernicou 95/46/ES a v súlade s Odporúčaním RE k Dohovoru 108, ktoré upravuje spracúvanie osobných údajov na účely priameho marketingu. 

Pripomienkujúci subjekt na danú problematiku neaplikuje všetky relevantné ustanovenia zákona (právne záväzných aktov EÚ a medzinárodných zmlúv, ktorými je SR viazaná) a jeho názor je motivovaný nesprávnym výkladom základných pojmov ochrany osobných údajov. 

Predkladateľ podotýka, že je potrebné rozlišovať medzi spracúvaním osobných údajov na „priamy marketing“ a na „podporu marketingu“. 

§ 10 ods. 8 návrhu upravuje „priamy marketing“. 

Zlučovanie osobných údajov spracúvaných na účel priameho marketingu s osobnými údajmi dotknutej osoby spracúvanými na iný účel nie je v súlade so smernicou a nie je v súlade s Odporúčaním RE k Dohovoru 108, ktoré upravuje spracúvanie osobných údajov na účel priameho marketingu. 

Pripomienkujúci subjekt má však zrejme na mysli spracúvanie osobných údajov na účel „podpory marketingu“, ktorý používa súbežne s „hlavným“ účelom spracúvania a cieľom spracúvania osobných údajov na účel podpory marketingu je zvýšiť predajnosť jeho produktov alebo zlepšiť podnikateľské aktivity. 
Ak tieto aktivity pripomienkujúci subjekt vykonáva, tak právnym dôvodom na takéto spracúvanie je aj za teraz platného právneho stavu „súhlas dotknutej osoby“ za dodržania podmienky vyplývajúcej z § 6 ods. 1 písm. d) zákona, podľa ktorého: „Prevádzkovateľ je povinný zabezpečiť, aby sa spracúvali len také osobné údaje, ktoré svojim rozsahom a obsahom zodpovedajú účelu spracúvania a sú nevyhnutné na jeho dosiahnutie.“. 

Zákon je aj v citovanom ustanovení v súlade so Smernicou a Dohovorom RE 108 – podľa Čl. 6 ods. 1 písm. c) Smernice 95/46/ES platí: 
„Členské štáty ustanovia, že osobné údaje musia byť adekvátne, relevantné a nie neprimerané vzhľadom na účel, na ktorý sú zhromažďované a ďalej spracúvané.“. 
podľa Čl. 5 písm. c) Dohovoru RE 108 platí: „Osobné údaje, ktoré sú predmetom automatizovaného spracovania, musia byť adekvátne, relevantné a nie nadbytočné vzhľadom na účely, na ktoré sú uchovávané.“. 

Zo smernice aj z dohovoru zreteľne vyplýva, že tieto podmienky spracúvania osobných údajov (adekvátnosť, relevantnosť a primeranosť ) sú štáty povinné zabezpečiť vo vzťahu k účelu ich spracúvania za každých okolností (bez ohľadu na právny dôvod ich spracúvania), teda aj vtedy, ak sú osobné údaje spracúvané na základe osobitného zákona. 

To znamená, že na účel „podpory marketingu“ je prevádzkovateľ oprávnený použiť len také osobné údaje, ktoré sú na tento účel skutočne nevyhnutné – meno, priezvisko, adresu a prípadne titul dotknutej osoby. Za istých okolností, ak to je nevyhnutné, môže použiť dátum narodenia. V žiadnom prípade však nie rodné číslo (!) a to ani v prípade, ak by z osobitného zákona mohlo (nesprávnym účelovým výkladom) vyplývať, že by to aj bolo možné. 

„Podporu marketingu“ návrh upravuje v § 10 ods. 3. 

Pripomienkujúci subjekt uvádza, že predsa „ak sa prevádzkovateľ dohodne s dotknutou osobou o príslušných účeloch spracúvania, prečo by nemohol získať osobné údaje dotknutej osoby iba raz, aj na účel priameho marketingu?“. 

Predkladateľ konštatuje, že ako už bolo vyššie vysvetlené, v prípade pripomienkujúceho subjektu s najväčšou pravdepodobnosťou nejde o priamy marketing. Zároveň platí, že Smernica 95/46/ES a ani Dohovor RE 108 neustanovuje štátom zabezpečiť spracúvanie osobných údajov na rozdielne účely tak, že ak sa dohodnú prevádzkovateľ a dotknutá osoba, tak si spracúvanie upravia ako sami chcú, ale smernica aj dohovor ukladajú štátom povinnosť zhromažďovať osobné údaje výlučne na vopred jasne a jednoznačne vymedzený účel a ďalej ich nesmú spracúvať spôsobom, ktorý je nezlučiteľný s týmto účelom a nesmú ich ani uchovávať na daný účel vo forme umožňujúcej identifikáciu dotknutej osoby po dobu dlhšiu, ako je nevyhnutné na dosiahnutie účelu, na ktorý boli získané. 

Tieto základné princípy smernice a dohovoru sú vyjadrené v § 6 ods. 1 písm. e) zákona s dôrazom na skutočnosť, že „je neprípustné združovať osobné údaje, ktoré boli získané na rozdielne účely.“. 

Tento prístup je štandardný a bežne zaužívaný aj v národných zákonoch iných členských štátov. Často sa nám dáva za príklad Česká republika. 
Podľa § 5 ods. 1 písm. h) zákona č. 101/2000 Sb. o ochraně osobních údajů v platnom znení expressis verbis platí: „Správce je povinen nesdružovat osobní údaje, které byly získány k rozdílným účelům.“. 

V Českej republike toto ustanovenie platí od nadobudnutia platnosti českého zákona o ochrane osobných údajov (1. jún 2000) a za 10 rokov český úrad na ochranu osobných údajov nemusel čeliť nálezu ústavného súdu, že predmetná úprava je protiústavná lebo obmedzuje slobodné podnikanie, vedie k zvýšenému obťažovaniu spotrebiteľov alebo že prevádzkovateľov neúmerne administratívne zaťažuje. 
Dokonca znenie vyššie citovaného ustanovenia bolo pôvodne k 1. júnu 2000 schválené vo voľnejšej forme, keď na konci vety bol dodatok „pokud zvláštní zákon neustanoví jinak.“. 
Tento dodatok bol z českého zákona o ochrane osobných údajov neskôr vypustený, a tak sa ustanovenie vzťahuje na každé spracúvanie, na každý účel, ktorý je ustanovený alebo vymedzený, to znamená, že ustanovenie bolo upravené presne v takom zmysle, ako tento princíp upravuje slovenský zákon o ochrane osobných údajov. 

Pripomienkujúci subjekt používa zbytočne tvrdé vyjadrenia „nie je ani ústavný“ alebo „takéto obmedzovanie“, a pritom nemá na takéto vyjadrenia žiadny dôvod. 

Pripomienkujúci subjekt by mal prehodnotiť svoj výklad niektorých základných a zásadných postulátov vyplývajúcich najmä zo smernice a dohovoru a ktorých nesprávny výklad má vážny dopad na nesprávny výklad ďalších súvisiacich inštitútov zavedených v smernici, dohovore a napokon v zákone o ochrane osobných údajov, čím zbytočne uvádza do pochybností aj tých, ktorí správne uplatňujú zákon v praxi. 

Všeobecné postupy a zákonné podmienky spracúvania osobných údajov tento návrh oproti teraz platnému zákonu nemení. Návrh ich len spresňuje a precizuje. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“ najmä bod III. 
 	
Verejnosť 	K § 4 ods. 7 a a 8 návrhu zákona, ktorým sa mení zákon o ochrane osobných údajov 
Nové ustanovenia vnášajú právnu neistotu pre sprostredkovateľa a jeho zástupcu v tom, aké povinnosti sa na neho vzťahujú. Navrhujeme taxatívne uviesť povinnosti sprostredkovateľov a ich zástupcov. (pripomienku dáva Telefónica O2 Slovakia, s.r.o.) 	O 	N 	Pripomienkujúci subjekt žiada taxatívne uviesť povinnosti sprostredkovateľa a ich zástupcov. 

Sprostredkovateľ nemá zástupcu ani zástupcov. Zákon pozná len zástupcu prevádzkovateľa, ktorý na území Slovenskej republiky zastupuje prevádzkovateľa so sídlom alebo s trvalým pobytom z tretej krajine. 

Povinnosti sprostredkovateľa ustanovuje § 6b ods. 1 návrhu: „Sprostredkovateľ je povinný spracúvať osobné údaje len v rozsahu, za podmienok a na účel dohodnutý v zmluve s prevádzkovateľom a spôsobom podľa tohto zákona.“ a § 6a ods. 5 návrhu expressis verbis upravuje obsah zmluvy, v ktorej musí prevádzkovateľ so sprostredkovateľom dohodnúť rozsah podmienok spracúvania osobných údajov a ďalšie náležitosti súvisiace so spracúvaním. 
Podmienky spracúvania osobných údajov sú taxatívne určené zmluvou, čo je v súlade s princípom právnej istoty. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“ najmä bod VI. 
 	
Verejnosť 	K § 4 ods. 1 písm. g) návrhu zákona, ktorým sa mení zákon o ochrane osobných údajov 
Nova definícia pojmu informačného systému nijakým spôsobom nespresňuje tento pojem, naopak, neadekvátne ho rozširuje. V praxi bude prakticky nemožné jednoznačne identifikovať čo je informačný systém, čo prináša nesmiernu právnu neistotu nezlučiteľnú s princípom právnej istoty garantovaným Ústavou SR. (pripomienku dáva Telefónica O2 Slovakia, s.r.o.) 	O 	N 	Pripomienkujúci subjekt na danú problematiku neaplikuje všetky relevantné ustanovenia zákona. 

V dôvodovej správe k bodu 6 sa uvádza: „Zmena spresňuje vymedzenie pojmu „informačný systém“ v súlade s článkom 2 písm. c) Smernice 95/46/ES. Za informačný systém na účely tohto zákona treba považovať akýkoľvek systém, ktorý je určený na systematické spracúvanie osobných údajov bez ohľadu na to, či obsahuje osobné údaje.“. 

Jednotlivé ustanovenia zákona o ochrane osobných údajov (ani Smernice 95/46/ES) však nemožno vykladať izolovane, ale spravidla je potrebné ich interpretovať vo vzájomných súvislostiach. 
Členský štát nie je viazaný povinnosťou doslovne preberať text smernice, ale prebrať ho tak, aby bol v súlade s právnym poriadkom a zásadami, ktoré sa smernicou sledujú. 

Predtým, ako osoba začne spracúvať osobné údaje, musí splniť niekoľko povinností – vymedziť účel spracúvania osobných údajov, určiť podmienky spracúvania osobných údajov (§ 4 ods. 2 zákona, čl. 2 písm. d) smernice 95/46/ES,.§ 6 ods. 1 písm. a) a b) zákona). 

Podľa § 4 ods. 1 písm. s) zákona „podmienkami spracúvania osobných údajov sa rozumejú prostriedky a spôsob spracúvania osobných údajov, ako aj ďalšie požiadavky, kritériá alebo pokyny súvisiace so spracúvaním osobných údajov alebo vykonanie úkonov, ktoré slúžia na dosiahnutie účelu spracúvania či už pred začatím spracúvania osobných údajov alebo v priebehu ich spracúvania.“. 

Prevádzkovateľ je povinný podľa § 26 ods. 2 zákona, resp. čl. 18 ods. 1 smernice 95/46/ES, pred začatím spracúvania osobných údajov prihlásiť informačný systém na registráciu. Je povinný posúdiť, či jeho IS podlieha registrácii alebo nie, a ak áno, je povinný ho pred začatím spracúvania osobných údajov prihlásiť na registráciu, prípadne na osobitnú registráciu a v prípade osobitnej registrácie vyčkať, či mu úrad udelí povolenie na spracúvanie osobných údajov v prihlásenom informačnom systéme. 

Bezpochyby prihlasuje na registráciu informačný systém a prihlasovaný informačný systém v tomto štádiu s určitosťou neobsahuje žiadne osobné údaje. 

Ak informačný systém nepodlieha registrácii, prevádzkovateľ je povinný o takomto informačnom systéme viesť evidenciu, a to najneskôr odo dňa začatia spracúvania osobných údajov v ňom (§ 29 ods. 1 zákona). Opäť platí, že prevádzkovateľ je povinný vykonať určité úkony, pričom IS neobsahuje žiadne osobné údaje. 

Na iných miestach dôvodovej správy a najmä v jej všeobecnej časti bolo viackrát odkázané na Stanoviská pracovnej skupiny zriadenej podľa článku 29 Smernice 95/46/ES, napr. aj na stanovisko č. 4/2007 k pojmu osobné údaje. Tieto stanoviská pracovnej skupiny sú pre členské štáty záväzné. Príklad č.16 uvedený v tomto stanovisku popisuje situáciu, pri ktorej zjavne dochádza k stavu, keď v informačnom systéme sa dlhodobo nemusí nachádzať osobný údaj žiadnej konkrétnej fyzickej osoby, ktorá by bola identifikovaná alebo identifikovateľná, ale sa v IS nachádzajú len fotografie grafitov, ktoré tieto fyzické osoby vytvorili a v prípade získania ďalších dôkazov, by mohli identifikovať ich tvorcov. 
Aj tento príklad jednoznačne potvrdzuje naznačený prístup. 

Informačný systém sa nestáva informačným systémom až vložením prvého osobného údaja do neho. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 

Ustanovenie bolo v zmysle pripomienok všetkých pripomienkujúcich subjektov upravené a pripomienky sú akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy a medzinárodným dokumentom, ktorými je SR viazaná. 
 	
Verejnosť 	K § 3 návrhu zákona, ktorým sa mení zákon o ochrane osobných údajov 
Vymedzenie pojmu osobné údaje je v rozpore s komunikovaným zámerom. Nová definícia prinesie veľké pochybnosti. Nijakým spôsobom nespresňuje tento pojem, naopak, neadekvátne ho rozširuje a v praxi bude prakticky nemožné jednoznačne identifikovať čo je osobný údaj, a to prináša nesmiernu právnu neistotu nezlučiteľnú s princípom právnej istoty garantovaným Ústavou SR. 
Zaroveň je potrebné zadefinovať pojem „ľahko dostupné prostriedky“. (pripomienku dáva Telefónica O2 Slovakia, s.r.o.) 
 	O 	N 	Názor pripomienkujúceho subjektu je motivovaný nesprávnym výkladom základných princípov ochrany osobných údajov, je mimo rámca Smernice 95/46/ES, je v rozpore s názorom Pracovnej skupiny pre ochranu osobných údajov zriadenej podľa článku 29, ktorá k pojmu „osobné údaje“ zverejnila výklad vo svojom „Stanovisku 4/2007 k pojmu osobné údaje“, ktorý je pre členské štáty EÚ záväzný a je aj v rozpore s rozsudkami Európskeho súdneho dvora. 

V Stanovisku 4/2007 k pojmu osobné údaje sa, okrem iného, uvádza: 

„Definícia je v Smernici 95/46/ES uvedená v článku 2 písm. a). Je potrebné uviesť, že v tejto definícii sa odráža zámer európskeho zákonodarcu o širší pojem „osobných údajov“, ktorý sa zachoval počas celého legislatívneho procesu. V pôvodnom návrhu Komisie bolo vysvetlené, že „rovnako ako v Dohovore 108 sa prijíma široká definícia, aby sa vzťahovala na všetky informácie, ktoré sa môžu spájať s jednotlivcom. 
V tomto zmysle zohrávajú dôležitú úlohu vnútroštátne dozorné orgány na ochranu osobných údajov, ktoré majú na starosti monitorovanie uplatňovania právnych predpisov o ochrane údajov, čo zahŕňa aj poskytovanie výkladu právnych ustanovení a vypracovávanie konkrétneho usmernenia pre prevádzkovateľov a pre dotknuté osoby. Mali by sa usilovať o takú definíciu, ktorá je dosť široká, aby mohla predvídať vývoj a v rámci svojej pôsobnosti zachytiť všetky „šedé zóny“ a pritom zákonne využívať flexibilitu obsiahnutú v smernici 95/46/ES. Text smernice v skutočnosti vyzýva k rozvíjaniu politiky, v ktorej sa spája široký výklad pojmu osobné údaje s primeranou rovnováhou pri uplatňovaní pravidiel smernice. 
Pojem „akékoľvek informácie“ uvedený v smernici jasne signalizuje ochotu zákonodarcu vytvoriť širokú definíciu pojmu osobné údaje. Táto formulácia si vyžaduje širší výklad. Z hľadiska charakteru informácií zahŕňa pojem osobné údaje akýkoľvek druh údajov o osobe. Vzťahuje sa na „objektívne“ informácie, napríklad, prítomnosť určitej látky v krvi osoby. Zahŕňa aj „subjektívne“ informácie, názory alebo hodnotenia. Tento subjektívny druh informácií tvorí značnú časť osobných údajov spracovávaných v sektoroch, medzi ktoré patrí bankovníctvo, s cieľom posúdiť spoľahlivosť dlžníkov, poisťovníctvo alebo oblasť zamestnania. Z hľadiska obsahu informácií pojem osobné údaje zahŕňa údaje poskytujúce akýkoľvek druh informácií. Patria sem samozrejme osobné informácie považované za „citlivé údaje“ podľa článku 8 smernice v dôsledku ich osobitne rizikového charakteru, ale aj všeobecnejšie druhy informácií. Pojem „osobné údaje“ zahŕňa informácie týkajúce sa „stricto sensu“ súkromného a rodinného života jednotlivca, ale aj informácie, ktoré sa týkajú akýchkoľvek druhov činnosti, ktoré vykonáva jednotlivec, napríklad činnosti týkajúcej sa pracovných vzťahov alebo ekonomického alebo sociálneho správania jednotlivca. Zahŕňa preto informácie o jednotlivcoch bez ohľadu na postavenie alebo funkciu týchto osôb (ako spotrebiteľa, pacienta, zamestnanca, zákazníka, atď.). Na jednej strane sa musí zohľadniť, že pojem súkromný a rodinný život je široký, ako objasnil Európsky súd pre ľudské práva. Pravidlá o ochrane osobných údajov na druhej strane idú nad rámec ochrany širokého poňatia pojmu právo na rešpektovanie súkromného a rodinného života. Európsky súdny dvor potvrdil tento široký prístup. 
Pokiaľ ide o formát alebo médium, na ktorom sa uvedené informácie uchovávajú, zahŕňa pojem osobné údaje informácie, ktoré sú k dispozícii v akejkoľvek forme, či už abecednej, číselnej, grafickej, fotografickej alebo zvukovej. Zahŕňa informácie uchovávané na papieri, ako aj informácie uchovávané v pamäti počítača vo forme binárneho kódu alebo napríklad na videopáske. Je to logický dôsledok pokrytia automatického spracovania osobných údajov v rámci jeho rozsahu. Najmä zvukové a obrazové údaje je potrebné pokladať za osobné údaje, pretože môžu predstavovať informácie o jednotlivcovi.“. 

Na obsahu stanoviska sa zhodli zástupcovia 25 (27) členských štátov Európskej únie. Stanovisko je záväzné a o jeho obsahu nemožno viesť polemiku. Pojem „osobný údaj“ takto v stanovisku vysvetľuje Európska komisia a takto ho vysvetľuje a v intenciách stanoviska o základných princípoch ochrany osobných údajov rozhoduje súdny dvor. 
Pre Európsku komisiu nie je dôležité, či s obsahom stanoviska prevádzkovatelia budú alebo nebudú súhlasiť. Je povinnosťou členského štátu (prevádzkovateľov, dozorných orgánov, súdov ako aj iných orgánov verejnej moci) postupovať pri aplikácii základných princípov ochrany osobných údajov bez výhrad v súlade s jeho obsahom. 
Rozsudok Európskeho súdneho dvora C-101/2001 zo 6.11.2003 (Lindqvist), §24: „Pojem osobné údaje používaný v článku 3 ods. 1 smernice 95/46 sa podľa definície v jej článku 2 písm. a) vzťahuje na akúkoľvek informáciu týkajúcu sa identifikovanej alebo identifikovateľnej fyzickej osoby. Pojem sa nepochybne vzťahuje na meno osoby v spojitosti s jej telefónnym číslom alebo informáciami o jej pracovných podmienkach alebo záľubách.“. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
Verejnosť 	K § 6a a 6b návrhu zákona, ktorým sa mení zákon o ochrane osobných údajov 
Zrušenie pyramídového poverovania pokladáme za neodôvodnenú zmenu, rovnako ako s tým spojenú zmenu na registráciu všetkých zmlúv o spracúvaní údajov so sprostredkovateľmi na Úrade na ochranu osobných údajov. Nie je dôvod na takúto administratívu, zmeny nepredstavujú žiadny prínos ani zlepšenie situácie. Naopak, zvýšená administratíva neodôvodnene zaťažuje sprostredkovateľa, nakoľko ide výlučne o záujem štátu. Zmluvy medzi prevádzkovateľmi a sprostredkovateľmi obsahujú v mnohých prípadoch obchodné tajomstvá, účel sa dá dosiahnuť i zasielaním vyhlasenia o existencii takejto zmluvy. 
Ako bude Úrad viesť register všetkých sprostredkovateľov a načo? Bude to viesť prehľadne vždy vo vzťahu s prevádzkovateľovi, ako to doteraz vedú jednotliví prevádzkovatelia? Pre dotknuté osoby to prinesie iba väčšiu neprehľadnosť – potrebnú informáciu budú musieť hľadať namiesto web stránok svojho prevádzkovateľa na stránke Úradu. (pripomienku dáva Telefónica O2 Slovakia, s.r.o.) 
 	O 	ČA 	Ustanovenia § 6b ods. 2 až 4 boli z návrhu vypustené. 

Návrh bol upravený v zmysle pripomienok aj ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy a obsahu právne záväzných aktov EÚ a medzinárodných dokumentov, ktorými je SR viazaná. 

Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“ najmä bod VI. 
 	
Verejnosť 	K § 4a ods. 1  
Navrhované ustanovenie vylučuje možnosť spracúvania osobných údajov postupmi a v medziach, ako upravujú osobitné predpisy (napr. zákon č. 610/2003 Z.z. o elektronických komunikáciách) (pripomienku podáva Telefónica O2 Slovakia, s.r.o.) 	O 	ČA 	Ustanovenie § 4a ods. 1 určite nebráni spracúvaniu osobných údajov na základe iného zákona, ako uvádza pripomienkujúci subjekt. 

Jednotlivé ustanovenia zákona o ochrane osobných údajov (ani Smernice 95/46/ES) nemožno vykladať izolovane, ale spravidla je potrebné ich interpretovať vo vzájomných súvislostiach. 

Návrh definuje právny titul (dôvod) spracúvania osobných údajov a jedným z nich je aj spracúvanie osobných údajov na základe zákona – tohto zákona alebo iného (osobitného) zákona. Vec riešia v tomto návrhu najmä ustanovenia § 4a ods. 2, § 7 ods. 1 a § 7 ods. 3 návrhu (zákona). 

Návrh bol upravený a spresnený v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy a obsahu právne záväzných aktov EÚ a medzinárodných dokumentov, ktorými je SR viazaná. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“ najmä bod VIII. 

Verejnosť 	§ 7 ods 5 návrhu zákona, ktorým sa mení zákon o ochrane osobných údajov 
Navrhované ustanovenie je nezrealizovateľné, pri vystavovaní leteniek a nákupu cez internet všeobecne nie je možné ani účelné prikladať písomné splnomocnenie každej osoby v mene ktorej sa právny úkon realizuje. Dané ustanovenie naburáva koncept napr. poistných zmlúv, kedy poistník napr. prostredníctvom sms uzatvára poistenie v mene inej osoby (pripomienku dáva Telefónica O2 Slovakia, s.r.o.) 	O 	ČA 	Návrh bol v tomto ustanovení spresnený a upravený aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov. Spresnené ustanovenie (druhá veta) nebráni aktivitám, ktoré popisuje pripomienkujúci subjekt. 

Pozn./ V dôvodovej správe k tomuto ustanoveniu sa uvádza: 
„Úprava tohto ustanovenia bola predmetom návrhu aj v roku 2005. Vypustením termínu „fyzická“ počas prerokúvania návrhu zákona v národnej rade na základe poslaneckého návrhu došlo k zásadnej významovej zmene, ktorú je potrebné opraviť a zároveň sa navrhuje ustanovenie precizovať v súlade so zmenami vykonanými v ostatnom texte zákona.“. 

Nekompatibilitu ustanovenia § 7 ods. 5 zákona s právne záväznými aktmi EÚ pri prerokúvaní v NR SR v roku 2005 spôsobila skupina osôb, ktorá presadzovala svoje parciálne záujmy. EK požaduje nekompatibilitu odstrániť. 
 	
Verejnosť 	K bodu 28 
Je nelogicke, aby si prevadzkovatel nemohol so suhlasom dotknutej osoby vyhotovit kopiu. takyto zakaz je pochopitelny pri jednorazovom obchode (kupa - predaj), ale nie pri opakovanych sluzbach, kde prevadzkovatel poskytuje urcitu vyhodu, preto chce mat zabezpecene, ze druha strana si bude plnit svoje zavazky. Moznost vyhotovit si kopiu preto zvysuje jeho ochranu pred podvodmi. 	O 	A 	Ustanovenie § 10d ods. 1 bolo z návrhu vypustené. 	
Verejnosť 	K bodu 31 
V § 15 ods. 6 sa zmatocne uvadza pojem prevadzkovatel - ak pride v pripade havarie dervisna firma, tato sa predsa nikdy nestane prevadzkovatelom - vzdy bude konat z poverenia a v mene prevadzkovatela. Navrhujeme preto, aby sa jasne uviedlo, ze aj tato osoba ma opravneny pristup k udajom, hoci nie je prevadzkovatelom a nemusi byt ani sprostredkovatelom. 	O 	A 	Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy.  	
Verejnosť 	K bodom 55 a 59 
Navrhujeme, aby sa kontrolne opravnenia vztahovali len na sprostredkovatela a prevadzkovatela, nie na akukolvek osobu. Ani spominany Dohovor neupravuje povinnosti sucinnosti takto striktne a siroka - ano smernica ani dohovor neukladaju clenskym statom povinnost ukladat povinnost sucinnosti inemu. Mame za to, ze napr. ak by islo o porusenie sposobene prevadzkovatelom, osloveny by mal byt priamo prevadzkovatel, a nemalo by byt umoznene vymahat si sucinnost priamo na opravnenych alebo inych osobach. Uvedene plati o to viac, ked tieto povinnosti su sankcionovane neprimerane vysokymi pokutami. 	O 	A 	Body 55 a 59 boli z návrhu vypustené. 

Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
Verejnosť 	K bodu 69 
 
Požiadavku zverejňovania sprostredkovateľov na webovom sídle úradu považujeme za úplne zbytočnú, ktorá sa minie svojím účelom - prevádzkovateľia majú aj stovky sprostredkovateľov a kvoli množstvu údajov nebude mať register žiadnu výpovednú lehotu. Prevádzkovatelia už v zmysle súčasnej právnej upravy zverejnujú zoznamy svojich sprostredkovateľov na svojich webových stránkach, čo považujeme za plne postačujúce, pokiál ide transparetnosť a zabezpečenie informormovanosti dotknutých osôb o tom, komu prevádzkovateľ zveril spracúvanie osobných údajov. Ak sa má zverejnením na web stránke úrade zabezpečiť centralny zdroj informácii za účelom lahšieho prístupu k informáciám pre dotknutú osobu o spracúvaní jej osobných údajov u sprostredkovateľa - neprinesie to želaný efekt, ale naopak môže byť kontraproduktívne, kedže podnety vybavuje prevádzkovateľ – tým, že podnet obdrží sprostredkovateľ sa doba jeho vybavenia môže zbytočne predlžiť. 
Rovnako nevidíme zmysel ani vo zverejnovaní zoznamu zodpovedných osôb - neprinesie to vyššiu ochranu pre dotknutú osobu, naopak môže vyvolať nadmerné zaťaženie zodpovedných osôb podnetmi verejnosti (ako jedinej osoby) a nabúrať tým systémové nastavenia procesov na strane prevádzkovateľa pri komunikácii so zákazníkom./dotknutými osobami 
 	O 	A 	Ustanovenie bolo z návrhu vypustené (z iných dôvodov ako uvádza pripomienkujúci subjekt)..  	
Verejnosť 	K bodu 11 - § 4 ods. 3 
 
Nie je zrejmé, čo sa myslí pojmom “dôverné” a aké dôsledky to má ne spracúvanie osobných údajov. 
 	O 	A 	Pripomienka je nezrozumiteľná. V § 4 ods. 3 sa takýto termín nevyskytuje a nevyskytuje sa ani v § 4a ods. 3 návrhu. 
Pripomienkujúci subjekt mal zrejme na mysli § 4a ods. 4. 
Vypustené. 
 	
Verejnosť 	K bodu 12 - všeobecne 
 
V zákone sa na viacerých miestach spomína pojem „korektne“, ktorý však nie je v našom právnom poriadku používaný. preto odporúčame, aby sa nahradil iným vhodným pojmom, napr. „v súlade s dobrými mravmi“. Podobne treba nahradiť aj iné pojmy, ktoré náš právny poriadok nepoužíva, napr. adekvátne. 
 	O 	A 	Vypustené. 	
Verejnosť 	K bodu 14 - § 6a ods. 5 písm. f) 
 
Zásadná pripomienka: Nie vždy je možné uviesť súpis povolených operácií s osobnými údajmi. Mnohokrát sa prevádzkovateľ poverí sprostredkovateľa na spracúvanie osobných údajov práve preto, lebo sám nemá kapacity ani potrebné know-how. Práve sprostredkovateľ potom určuje, aké konkrétne operácie sa vykonajú za účelom definovaným prevádzkovateľom. Tieto operácie pritom nie je možné popísať priamo na začiatku, ale až za „behu“, keď sa sprostredkovateľ oboznámi napr. s funkcionalitami systému, kvalitou údajov apod. Toto pripúšťa aj samotná Smernica 95/46/ES, čo napr. vyplýva zo stanoviska Pracovnej skupiny - Opinion 1/2010 on the concepts of "controller" and "processor", ktoré priamo predpokladá, že operácie určuje sprostredkovateľ. 
 	O 	A 	Upravené.  	
Verejnosť 	K bodu 14 - § 6b ods. 2 a 3 
 
Zásadná pripomienka: Nevidíme dôvod na takúto prehnanú administratívu. Ohlasovacia povinnosť voči úradu dotknutým osobám nijako nepomôže. Považujeme taktiež za nanajvýš neprimerané, aby sa na úrad posielala zmluva (tá môže totiž obsahovať rôzne citlivé informácie, napr. obchodné tajomstvo/obchodné zámery apod.). Úrad nijako nevyargumentoval, prečo zavádza takúto povinnosť. 
 	O 	A 	Ustanovenia § 6 ods. 2 až 4 boli z návrhu vypustené. 	
Verejnosť 	K bodu 28 - § 10e ods. 3 
 
Monitorovací informačný systém nie je nikde definovaný. Nie je preto zrejmé, či ide len o kamerový systém, alebo aj iné systémy, napr. emaily apod. Odporúčame toto upraviť tak, aby bolo znenie jednoznačné. 
 	O 	A 	Ustanovenie § 10e bolo z návrhu vypustené. 	
Verejnosť 	K bodu 28 - § 10d 
 
Tento § a § 10 ods. 6 si navzájom odporujú. treba zaviesť jednoznačnú úpravu. 
 	O 	A 	Ustanovenie § 10d bolo z návrhu vypustené (z iného dôvodu ako sa uvádza). 	
Verejnosť 	K bodu 14 - § 6b ods. 5 
 
Zásadná pripomienka: Nevidíme dôvod, aby sprostredkovateľ nemohol vykonávať činnosti aj prostredníctvom iných ako oprávnených osôb, napr. prostredníctvom inej právnickej osoby. Hoci dôvodová správa uvádza, že Európska komisia odmieta možnosť pyramídového sprostredkovania, táto prax je však bežná a legislatívne podporená aj v iných krajinách ES. Základným piliérom zmluvného vzťahu je totiž aj to, že zmluvná strana môže svoje povinnosti plniť prostredníctvom inej osoby, za ktorú zodpovedá (napr. § 331 ObZ). Uvedené v mnohých prípadoch ochromí akékoľvek spracúvanie osobných údajov. Napr. prevádzkovateľ poverí sprostredkovateľa. Sprostredkovateľ pri spracúvaní používa osoby 3. firmy, ktorá mu zabezpečuje servis zariadení, poradenstvo. Zároveň servre s osobnými údajmi mu dodávané subdodávateľským spôsobom. S prihliadnutím na § 6b ods. 5 ako aj napr. na § 15 ods. 7 takýto model bude úplne zakázaný a prevádzkovateľ bude musieť vstupovať do zmluvných vzťahov so všetkými týmito tretími firmami. S týmto modelom bude však nespokojný sprostredkovateľ, pretože nebude chcieť, aby výber a zmluvný vzťah jeho subdodávateľov podliehal zmluve, na ktorú nemá dosah. Okrem toho, nijako sa nezabezpečí zvýšenie ochrany práv dotknutých osôb. Prevádzkovateľ ako aj sprostredkovateľ sú povinní tieto práva chrániť bez ohľadu na zmluvný model. 
 	O 	ČA 	Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
Návrh bol v tomto bode upravený v zmysle pripomienok aj ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy a obsahu právne záväzných aktov EÚ a medzinárodných dokumentov, ktorými je SR viazaná. 

Verejnosť 	K bodu 17 
 
Niekedy osobitný zákon nehovorí o práve alebo povinnosti. Priamo len uvedie, že prevádzkovateľ je oprávnený spracúvať určité údaje na určitý účel. Preto by bolo vhodné textáciu upraviť. Okrem toho, pojem „uloženie povinnosti“ nedáva v tomto smere zmysel a mal by byť nahradený spojením „plnenie povinnosti“. 
 	O 	ČA 	Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 
Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
Verejnosť 	K bodu 21 
 
Zásadná pripomienka: Navrhovaná úprava úplne znemožní určité činnosti (napr. zmluvy cez internet – pri internete nie je prevádzkovateľ schopný zistiť, kto údaje poskytuje a či má splnomocnenie). 
 	O 	ČA 	Návrh bol v tomto ustanovení spresnený a upravený aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov. Spresnené ustanovenie (druhá veta) nebráni aktivitám, ktoré popisuje pripomienkujúci subjekt. 

Pozn./ V dôvodovej správe k tomuto ustanoveniu sa uvádza: 
„Úprava tohto ustanovenia bola predmetom návrhu aj v roku 2005. Vypustením termínu „fyzická“ počas prerokúvania návrhu zákona v národnej rade na základe poslaneckého návrhu došlo k zásadnej významovej zmene, ktorú je potrebné opraviť a zároveň sa navrhuje ustanovenie precizovať v súlade so zmenami vykonanými v ostatnom texte zákona.“. 

Nekompatibilitu ustanovenia § 7 ods. 5 zákona s právne záväznými aktmi EÚ pri prerokúvaní v NR SR v roku 2005 spôsobila skupina osôb, ktorá presadzovala svoje parciálne záujmy. EK požaduje nekompatibilitu odstrániť. 
 	
Verejnosť 	K bodu 12 - § 5 ods. 9 
 
Nevidíme dôvod, aby sa zasahovalo do pracovnoprávnych vzťahov prevádzkovateľa a sprostredkovateľa. Komu má oprávnená osoby zodpovedať nie je potrebné riešiť formou zákona o ochrane osobných údajov. Nevidíme ani dôvod, prečo by toto malo byť legislatívne riešené. 
 	O 	ČA 	Ustanovenie nezasahuje do pracovnoprávnych vzťahov a tento cieľ ani nesleduje. 

Ustanovenie bolo upravené aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 
 	
Verejnosť 	K bodu 49: 
 
§ 23a ods. 4: 
Navrhujeme preformulovať povinnosť „prijať zmluvné záruky zachovania práv a právom chránených záujmov dotknutých osôb“ na „uzavrieť písomnú zmluvu upravujúcu podmienky poskytnutia osobných údajov inému prevádzkovateľovi v inom členskom štáte Európskej únie“. Súčasné znenie môže prinášať výkladové problémy, čo je obsahom danej povinnosti a ako ju plniť. V suvislosti so Safe Harbour upozornujeme, ze hoci USA nemaju stat krajiny, ktora zabezpecuje primeranu ochranu udajov, ak sa udaje prenasuje osobe, ktora je sice v USA ale je clenom Safe Harbour, potom nie je mozne prenos blokovat. Pravomoc Uradu tu potom musi byt striktne formalna, pricom urad nema diskreciu prenos zakazat. 
 	O 	ČA 	Aj pri prenose osobných údajov v rámci Európskej únie musia byť právom chránené záujmy dotknutých osôb zaručené. Najčastejším právnym základom bilaterálnych vzťahov je zmluva, ale nevylučuje sa, že v rámci nadnárodných spoločností môžu byť prijaté iné postupy, napríklad záväzné prehlásenia, zohľadňujúce príslušnú vnútroštátnu legislatívu. 

Inštitút Safe Harbouru sa uplatňuje na prenos osobných údajov do USA, ktoré sú treťou krajinou bez primeranej úrovne ochrany osobných údajov. 
 	
Verejnosť 	K bodu 31 
 
§ 14 ods. 3 – navrhujeme vypustiť slovné spojenie “a ujma, ktorá by neoznámením mohla dotknutej osobe vzniknúť , je zanedbateľná”, je nad rámec článku 12 písm c) Smernice 95/46/EC. 
§ 15 ods. 5–bude mať sprostredkovateľ povinností podľa ods. 1 a 2, vrátane povinnosť vypracovať bezpečnostnú smernicu , ak má prevádzkovateľ súčasne riešiť v rámci bezpečnostného projektu aj zaistenie bezpečnosti informačného systému sprostredkovateľom? Navrhujeme jasnejšie formulovať znenie ods. 5. pokiál ide o povinnosti sprostredkovateľa. 
 	O 	ČA 	Členský štát nie je viazaný povinnosťou doslovne preberať text smernice, ale prebrať ho tak, aby bol v súlade s právnym poriadkom a zásadami, ktoré sa smernicou sledujú. Text precizuje zámer smernice. 
K predmetnému ustanoveniu nemal námietky Odbor aproximácie práva SVL ÚV SR. 

Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 

Verejnosť 	K bode 32 
 
§ 17 
Navrhujeme vypustiť v ods. 1. Tak ako v prípade § 15 ods. 6, kde sa predpokladá potreba okamžitého sprístupnenia osobných údajov pre účely potrebnej opravy softverových aplikácii v prípade havárii , mimoriadnych situácii, môže byť rovnako aktuálne aj pri vnútorných zamestnancov prevádzkovateľa, ktorí systematicky nepristupujú k osobným údajom, ale potreba môže vzniknúť len v jednotlivom prípade, okamžite a ad hoc. Z rovnakého dôvodu navrhujeme vypustiť písm d) z ods. 2 ( povinnosť identifikačného označenia infrormačných systémov, do ktorých má oprávnená osoba prístup), nakoľko môžu nastať prípady, kedy zamestnanec bude vykonávať operácie s osobnými údajmi mimo informačných systémov, do ktorých nebude mať priamy prístup. 
Tiež navrhujeme spresniť v ods. 6 pri odkaze na ods. 3 písm a) –že sa registrujú len indetifikačné údaje poverenej osoby (pozn. ods. 3 písm a) vymenúva okrem identifikačných údajov oprávnenej osoby aj podpis oprávnenej osoby – čo by znemanalo že sa má potom archivovať v rámci registra oprávnených osôb aj samotný záznam o poučení dotknutej osoby, hoci podmienky uchovávania záznamu rieši ods. 4 – aby nevznikol vnútorný rozpor navrhujeme jasnejšie formulovať obsah údajov registra oprávnených osôb. 
Uloženie povinnosť aktualizovať register oprávnených osôb na mesašnej báze prinesie zbytočnú administratívnu náročnosť na strane prevádzkovateľov, najmä pri menších firmách, kde frekvencia zmien nie je tak častá. Navrhujeme lehotu primerane predlžiť napr. štvrťročne. 
 	O 	ČA 	Pripomienkujúci subjekt výslovne uvádza: „...potreba okamžitého sprístupnenia osobných údajov pre účely potrebnej opravy softvérových aplikácii v prípade havárii, mimoriadnych situácii, môže byť rovnako aktuálne aj pri vnútorných zamestnancov prevádzkovateľa, ktorí systematicky nepristupujú k osobným údajom, ale potreba môže vzniknúť len v jednotlivom prípade, okamžite a ad hoc.“ a tiež uvádza: „môžu nastať prípady, kedy zamestnanec bude vykonávať operácie s osobnými údajmi mimo informačných systémov, do ktorých nebude mať priamy prístup.“. 

Požiadavku na vypustenie označenia informačných systémov, do ktorých má oprávnená osoba prístup možno prirovnať k požiadavke, ktorá by bola vznesená pri prerokúvaní zákona o cestnej premávke na vypustenie povinnosti mať na vedenie motorového vozidla vodičské oprávnenie, nakoľko môžu nastať prípady mimoriadnych situácií (predčasný pôrod, no k dispozícii je len auto, nie však vodič s oprávnením) a motorové vozidlo bude musieť použiť vodič bez vodičského oprávnenia. 

Je povinnosťou prevádzkovateľa, aby takéto situácie analyzoval, vyhodnotil a urobil podrobný rozbor stavu bezpečnosti IS; ak má povinnosť vypracovať bezpečnostný projekt, tak výsledkom podrobnej analýzy, ktorá mu výslovne vyplýva priamo z § 16 je vypracovanie smernice, v ktorej je povinný upraviť „postupy pri haváriách, poruchách a iných mimoriadnych situáciách vrátane preventívnych opatrení na zníženie vzniku mimoriadnych situácií a možností efektívnej obnovy stavu pred haváriou.“ (§ 16 ods. 6 písm. e) zákona v platnom znení). 

Ustanovenie bolo v tomto bode upravené aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 

Údaje oprávnených osôb uložené v registri, ktorých postavenie oprávnenej osoby sa v danom mesiaci nezmení oproti predchádzajúcemu, nebudú podliehať žiadnej administratívnej úprave, 
Údaje o oprávnenej osobe, ktorá stratí postavenie oprávnenej osoby, bude potrebné aktualizovať vykonaním jediného úkonu – doplnením dátumu, odkedy osoba prestala byť oprávnenou osobou, 
Ak bude vybratá a poučená nová oprávnená osoba, jej údaje vloží prevádzkovateľ do registra a aktualizovať ich bude musieť vtedy, keď dôjde k predchádzajúcej situácii. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“ najmä bod IV. 
 	
Verejnosť 	K bodu 42: 
 
§ 20 ods. 1 písm j) Zásadná pripomienka: 
Navrhujeme vypustiť časť, ktorá upravuje právo dotknutej osoby na nazretie do časti informačného systému - ide o upravu nad rámec príslušnej Smernice a právo upraviť len v rovine práva získať výpisy, odpisy, kópie, ak to zákonom nezakazuje a nebudú tým ohrozené práva inej dotknutej osoby. Je neprimerané ukladať prevádzkovateľom povinnosť umožniť prístup širokému okruhu verejnosti do svojich informačných systémov a priestorov, najmä tam, kde sú osobné údaje spracúvané v rámci zákazníckych vzťahov a verejne poskytovaných služieb - poskytovatelia na to nemajú vytvorené podmienky, majú vlastné vnútorné pravidlá aoprávnené záujmy na obmedzení prístupu do svojich „neverejných“ priestorov a kancelárii a je nemysliteľné a neprimerané ich takýmto spôsobom zaťažovať , ak sa účel ochrany práv a záujmov dotknutej osoby môže dosiahnuť aj inak. Kontrolu nad ochranou práv dotknutých osôb vykonáva úrad, ktorý má možnosť kedykoľvek na podnet dotknutej osoby preveriť legálnosť spracúvania osobných údajov u prevádzkovateľa. 
 	O 	ČA 	Ustanovenie bolo upravené. 

Podľa Čl. 41 memoranda k Smernici 95/46/ES: 
„každá osoba musí mať právo na prístup k údajom, ktoré sa jej týkajú a ktoré sú predmetom spracúvania, aby sa predovšetkým mala možnosť presvedčiť o ich presnosti a o oprávnenosti ich spracúvania; ...toto právo nesmie narušovať obchodné tajomstvo ani duševné vlastníctvo, zvlášť nie autorské právo chrániace programové vybavenie; to však bezpochyby nesmie viesť k odmietnutiu poskytnúť všetky informácie dotknutej osobe,“. 
Smernica v tejto ako aj viacerých ďalších svojich častiach zámerne poukazuje na právo dotknutej osoby na prístup k údajom, ktoré sa jej týkajú, a nielen na právo k osobným údajom, ktoré sa jej týkajú, aby tak zahrnula do práva aj údaje a informácie, ktoré so spracúvanými osobnými údajmi súvisia. 
Charta je plnohodnotným záväzným prameňom primárneho komunitárneho práva. 

Podľa Čl. 8 Charty základných práv EÚ: 
„1. Každý má právo na ochranu osobných údajov, ktoré sa ho týkajú. 
2. ....Každý má právo na prístup k zhromaždeným údajom, ktoré sa ho týkajú, a právo na ich opravu.“. 

Prístup k údajom musí byť zaručený bez ohľadu na to, v akej forme sú spracúvané. Prevádzkovateľ musí zabezpečiť, aby nedošlo k úniku údajov, ktoré sa dotknutej osoby netýkajú. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“ najmä bod I. 
 	
Verejnosť 	K bodu 31 
Zasadna pripomienka: Nie je mozne zabezpecit, aby sa zalohovali nosice informacii. V reali to znamena, ze prevadzkovatel musi viest vsetko dvojmo, a to nie len v informacnych systemoch, ale aj v papierovej forme (kedze povinnost sa vztahuje aj na spracuvanie neautomatizovanymi prostriedkami). Rovnako nie je mozne si dobre predstavit ochranu pred virusmi. prevadzkovatel sa samozrejme chrani pred napadnutim virusu, ale napadnutie nie je mozne vylucit. 	O 	ČA 	Upravené, spresnené. 

Podmienky ustanovené v § 15 ods. 2 návrhu sú štandardné (nie nadštandardné) bežne zaužívané na zabezpečenie informačných systémov. 
Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 
 	
Verejnosť 	K bodu 41 
Je nologicke, aby sa udaje likvidovali na zaklade ukoncenia lehoty, ked je mozne ich mat ulozene v registrature pocas dlhsej lehoty (§ 13 ods. 4). Je nevyhnutne toto zosuladid. 	O 	ČA 	Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok aj ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy.  	
SIS 	K čl. I 17. bodu 
- navrhovaná veta je príliš dlhá a v dôsledku toho je málo zrozumiteľná, preto navrhujeme takéto znenie: 
„Na uplatnenie práva alebo uloženie povinnosti, ktorú nemožno uskutočniť bez spracúvania osobných údajov možno spracúvať osobné údaje dotknutej osoby v súlade s osobitným predpisom. Účel, rozsah, spôsob spracúvania osobných údajov a okruh dotknutých osôb ustanoví osobitný predpis.“, 
navrhované znenie považujeme za zrozumiteľnejšie, zároveň, navrhované znenie neobsahuje časť vety za bodkočiarkou, keďže z povahy pravidla lex specialis derogat legi generali vyplýva, že osobitný zákon má prednosť pred zákonom všeobecným, pričom zákon o ochrane osobných údajov je pre oblasť ochrany osobných údajov zákonom generálnym a teda z povahy veci vyplýva, že osobitné zákony sa oe ipso môžu od generálnej úpravy odchyľovať. 
 	O 	ČA 	Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok všetkých pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 

Predkladateľ súhlasí s názorom, že zákon o ochrane osobných údajov je pre oblasť ochrany osobných údajov zákonom generálnym. Predkladateľ súhlasí aj s názorom, že platí zásada lex specialis derogat legi generali. K tomu dochádza tam, kde právne normy obsiahnuté v normatívnych aktoch rovnakého stupňa právnej sily (pričom jeden druhý formálne neruší, derogácia právneho predpisu), upravujú rovnakú matériu, ale v rôznom rozsahu. 
Lex specialis neruší platnosť (a záväznosť) lex generalis (zákon o ochrane osobných údajov), ale jeho primárnu aplikáciu vylučuje ak je zistené, že ustanovenia lex specialis na daný prípad dopadajú. Aplikácia ustanovení lex generalis nastupuje preto za týchto predpokladov až sekundárne. (Pozri napr. Rozsudok Najvyššieho súdu Slovenskej republiky z 20. augusta 1999, sp.zn. 5 Cdo 36/99). 

Predkladateľ súhlasí s názorom, že osobitné zákony sa môžu od generálnej úpravy odchyľovať. Podmienka ustanovená v § 7 ods. 3 návrhu za bodkočiarkou nezakazuje odchylne (podrobnejšie, precíznejšie, presnejšie) v špeciálnom zákone upraviť matériu pre konkrétny účel spracúvania osobných údajov. Predkladateľ je však toho názoru, že osobitný zákon v matérii ochrany osobných údajov, ktorú podrobnejšie upravuje, nesmie byť v rozpore so základnými princípmi ochrany osobných údajov ustanovenými generálnym zákonom. A o tom je podmienka ustanovená za bodkočiarkou. Inak povedané, musí rešpektovať podstatu práv a slobôd v rozsahu a spôsobom, ako bola prebratá z právne záväzných aktov EÚ do národného zákona o ochrane osobných údajov a nesmie byť s nimi v rozpore. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
SIS 	K čl. I v siedmom bode 
- navrhujeme zmeniť znenie novelizačného bodu takto: 
„V § 4 ods. 1 písm. j) sa slová „Slovenskej republiky subjektom so sídlom alebo s trvalým pobytom v cudzine alebo ich výmena s týmito subjektmi, nahrádzajú slovami „a na územie Slovenskej republiky,“.“, 
uvedené odôvodňujeme tým, že v skutočnosti z hľadiska rozsahu navrhovanej zmeny ide o nahradenie časti doterajšieho ustanovenia a nie o nahradenie celého ustanovenia novým ustanovením. 
 	O 	ČA 	Návrh bol v tomto bode upravený v zmysle pripomienok aj ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy 	
SIS 	K čl. I v 15. bode 
- navrhujem takéto znenie § 7 ods. 1: 
„(1) Právnym dôvodom spracúvania osobných údajov je 
a) zákon, 
b) právne záväzný akt Európskej únie, 
c) medzinárodná zmluva, alebo 
d) súhlas dotknutej osoby.“, 
uvedené odôvodňujeme tým, že každý zákon na základe ktorého možno spracúvať osobné údaje obsahuje účel, rozsah a spôsob ich spracúvania, čo vyplýva implicitne aj z navrhovateľovej formulácie, ktorá sa tak stáva len proklamačnou, uvedené platí aj o písmene b). Zároveň zákon, medzinárodná zmluva, právne záväzný akt Európskej únie alebo súhlas dotknutej osoby sú právny dôvody, na základe ktorých možno osobné údaje spracúvať, právnym dôvodom, nie je len zákon, ako by to inak vyplývalo z navrhovaného znenia § 7 ods. 4 (17. bod), 
 	O 	ČA 	Ustanovenie bolo upravené aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy.  	
SIS 	K čl. I 31. bodu 
 
- v § 14 ods. 1 navrhujeme vypustiť slovo „o“ pre nadbytočnosť, 
- v § 14 ods. 3 je potrebné vyjadriť pravidlo správania v prítomnom čase, pripomienka sa týka aj odseku 4, 
- v § 15 ods. 1 odporúčame, takéto znenie prvej vety: „ Prevádzkovateľ je povinný chrániť spracúvané osobné údaje pred ich poškodením, stratou; neoprávneným zničením, zmenou, prístupom a sprístupnením, poskytnutím alebo zverejnením ako aj pred inými neprípustnými spôsobmi spracúvania.“, uvedené odôvodňujeme tým, že len niektoré formy sú protiprávne, a strata či poškodenie sú spravidla náhodné preto je zbytočné tento prívlastok uvádzať, ďalej odporúčame slovo „rizík“ nahradiť slovom „nebezpečenstiev“, 
- v § 15 ods. 2 navrhujeme úvodnú vetu naformulovať takto: „Ak prevádzkovateľ spracúva osobné údaje automatizovanými prostriedkami spracúvania, je povinný vypracovať bezpečnostnú smernicu na zabezpečenie opatrení podľa odseku 1 v rozsahu a spôsobom podľa tohto odseku a súčasne ich vykonať“, 
- v § 15 ods. 2 navrhujem takéto znenie jednotlivých pododsekov: 
„a) nesmie umožniť neoprávneným osobám 
1. manipulovať s technickými zariadeniami a systémami určenými na spracúvanie osobných údajov alebo na ich ochranu, 
2. vstupovať do informačných systémov s osobnými údajmi prostredníctvom technických zariadení alebo systémov určených na prenášanie údajov, 
3. čítať, upravovať, kopírovať, rozmnožovať, využívať a ničiť nosiče údajov obsahujúce osobné údaje, 
4. vykonávať operáciu alebo súbor operácií s osobnými údajmi, ktoré sú súčasťou informačného systému alebo sú určené na spracúvanie v informačnom systéme, 
5. čítať, upravovať, kopírovať, rozmnožovať, využívať alebo vymazávať bez povolenia osobné údaje počas 
5a. ich premiestňovania, sprístupňovania, poskytovania alebo prenosu technickými zariadeniami 
5b. prepravy nosičov informácií obsahujúcich osobné údaje, 
b) musí zaznamenať každý vstup do informačného systému, ak to umožňujú automatizované prostriedky spracúvania, a zaručiť, aby neskôr, aspoň počas piatich rokov, bolo možné overovať kedy a kto doň vstúpil a ku ktorým osobným údajom mal prístup, 
c) musí zaručiť, aby oprávneným osobám boli pridelené prístupové práva len do tých informačných systémov a k tým osobným údajom, ktoré sú potrebné na splnenie pokynu prevádzkovateľa v rozsahu poučenia podľa § 17, 
d) musí zaručiť, aby oprávnené osoby mali prístup do informačného systému len na základe dostatočne bezpečného prístupového hesla, ktoré podlieha pravidelnej obmene, 
e) musí zaručiť odolnosť programových častí systému proti napadnutiu vírusom a inými škodlivými programami, ako aj proti ich nežiaducej modifikácii, 
f) musí zabezpečiť pravidelné zálohovanie spracúvaných osobných údajov a zaručiť bezpečnosť nosičov informácií so zálohovanými osobnými údajmi tak, aby tieto nosiče informácií boli uložené na chránenom mieste inom ako miesto, kde sa ukladajú originálne nosiče informácií, 
g) nesmie zničiť osobné údaje bez vyhotovenia písomného záznamu o mieste, čase a spôsobe ich zničenia a o osobách, ktoré ich zničili.“, 
uvedenými úpravami dôjde k zostručneniu textu § 15 ods. 2 a odstráneniu duplicít? v nadväznosti na uvedené je potrebné upraviť vnútorný odkaz v § 15 ods. 3 takto: 
„Opatrenia podľa odseku 2 písm. a) bod 3, 4 a 5b, písm. b) až d), f) a g) sa vzťahujú aj na spracúvanie osobných údajov inými, ako automatizovanými prostriedkami spracúvania.“, 
- v § 15 ods. 4 upozorňujeme, že citácia v poznámke pod čiarou k odkazu 21a) nie je v súlade s legislatívno-technickými pokynmi, nakoľko sa na tento zákon odkazuje prvý krát, je potrebné uviesť jeho úplnú citáciu: 
„Zákon č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“, 
- v § 15 ods. 5 odporúčame nahradiť slovo „riešiť“ slovom „upraviť“, ktoré je vhodnejšie; ďalej odporúčame slovo „smerníc“ nahradiť slovom „opatrení“, uvedené odôvodňujeme tým, že nie je zrejmé o aké smernice má ísť, pričom ustanovenie § 15 ods. 5 sa zmieňuje o personálnych, organizačných a technických opatreniach a o bezpečnostnom projekte, taktiež odsek 3 odkazuje na opatrenie ustanovené v odseku 2, je potrebné dodržiavať konzistentnosť terminológie, 
- v § 15 ods. 6 v nadväznosti na navrhovanú úpravu členenia odseku 2 je potrebné vnútorný odkaz upraviť takto „podľa odseku 2 písm. a) body 1až 4“, 
- v § 15 ods. 8 odporúčame v nadväznosti na pripomienku k § 15 ods. 5 slovo „smernice“ slovom „opatrenia“, navrhujeme vypustiť slová „podľa § 17 až 20 Obchodného zákonníka“ pre nadbytočnosť, keďže iný právny predpis, ktorý by upravoval obchodné tajomstvo v právnom poriadku nie je. Zároveň odporúčame zaviesť odkaz a poznámku pod čiarou k tomu to odkazu, kde bude uvedený § 17 až 20 Obchodného zákonníka. 
 	O 	ČA 	Upravené. 

Upravené. 

Upravené. 

Upravené. 

Upravené. 

Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 

Upravené. 

Upravené aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov. 

Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov. 

Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 

 	
SIS 	K čl. I 30. bodu 
 
- v § 13 ods. 3 odporúčame nahradiť slovo „predpisom“ slovom „zákonom“, odporúčame pripojiť odkaz na poznámku pod čiarou, keďže nie je zrejmé o aký osobitný zákon má ísť, 
- v § 13 ods. 4 odporúčame nahradiť slová „štvrť roka“ slovami „tri mesiace“, uvedené odôvodňujeme tým, že právny poriadok pozná počítanie času podľa dní, týždňov mesiacov a rokov, ale nie podľa zlomkov resp. častí roku, mesiaca, týždňa alebo dňa. 
 	O 	ČA 	Upravené. Odkaz 20) presunutý a spresnený. 
Platí aj vyhláška Ministerstva vnútra SR č. 628/2002 Z. z. 

Gestor zákona č. 395/2002 Z. z. Ministerstvo vnútra SR nenamietalo vecný obsah ustanovení § 13 ods. 1, 3 a 4 návrhu a nepožadovalo takúto zmenu. 

Podľa § 2 ods. 18 zákona č. 395/2002 Z. z. platí: „Lehota uloženia je počet rokov, počas ktorých pôvodca registratúry potrebuje registratúrny záznam na svoju činnosť.“. 
V danom prípade bolo nevyhnutné ustanoviť lehotu v dĺžke, ktorá je kratšia ako jeden rok. 

Pozn./ V našom právnom poriadku sa bežne vyskytuje počítanie času aj podľa „zlomkov“ dní, rokov: 
Podľa § 54 ods. 2 zákona č. 317/2009 Z. z. v platnom znení: „Ak trvá pracovný pomer pedagogického zamestnanca len v období školského vyučovania, vzniká mu za každý kalendárny mesiac trvania pracovného pomeru nárok na pol dňa pracovného voľna podľa odseku 1 písm. a).“. 
Podľa § 42 ods. 11 zákona č. 435/2000 Z. z. v platnom znení: „Základná výmera dovolenky je dva a pol kalendárnych dní za každý celý ...“. (tento termín bol zapracovaný do tohto zákona novelou - zákonom č. 440/2010 Z. z.). 
Podľa § 209 ods. 3 vyhlášky č. 543/2005 Z. z. v platnom znení: „Zamestnanec registratúrneho strediska kontroluje zoznam podľa odseku 2 aspoň raz za pol roka a vyžiada si z jednotlivých súdnych oddelení súdne spisy vydané pred časom dlhším ako pol roka.“. 
Podľa § 8 ods. 1 písm. g) zákona č. 382/2004 Z. z. v platnom znení: „Ministerstvo vyčiarkne zo zoznamu toho, kto viac ako pol roka nemôže pre zdravotné.....“. 
Podľa § 30 písm. c) zákona č. 657/2004 Z. z. v platnom znení: „Úrad poskytuje ministerstvu a Štátnej energetickej inšpekcií .... jedenkrát za štvrť roka informácie o povoleniach,“. 
Podľa § 18 ods. 3 Oznámenia NBS č. 36/2004 Z. z. „Metóda zvolená podľa odseku 2 sa bude používať po dobu určenú vnútrobankovým predpisom, minimálne však po dobu jedného kalendárneho štvrť roka.“ 
a v ďalších. 
Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
SIS 	K čl. I 28. bodu 
 
- v celom § 10a až 10e odporúčame nahradiť slovo „informácie“ vo všetkých gramatických tvaroch slovom „údaje“ v príslušnom gramatickom tvare; slovo „informácia“ a slovo „údaj“ sú synonymá, preto nie je dôvod používať v normatívnom texte synonymá, ak tieto slová nevyjadrujú odlišné kategórie, 
- v § 10a ods. 1 písm. a) odporúčame slovo „bol“ nahradiť slovom „je“, 
- v § 10a ods. 1 písm. d) odporúčame nahradiť slová „právny titul, ktorý prevádzkovateľa oprávňuje spracúvať osobné údaje“ slovami „právny dôvod, oprávňujúci prevádzkovateľa spracúvať osobné údaje“ a vypustiť slová „najmä či sa budú spracúvať na základe zákona, právne záväzného aktu Európskej únie, alebo medzinárodnej zmluvy, alebo na základe súhlasu dotknutej osoby,“ pre nadbytočnosť, 
- v § 10a ods. 2 odporúčame vypustiť slová „ , a aby nemala dôvod pochybovať o korektnosti a čestnosti prevádzkovateľa“, pre nadbytočnosť, 
- v § 10a ods. 3 navrhovateľ zvolil vyjadrenie vnútorného odkazu slovami: „podľa odseku 1 písm. g) druhého až piateho bodu“, v novelizačnom bode 23. - § 7 ods. 11 zvoli takéto vyjadrenie vnútorného odkazu „podľa § 10a ods. 1 písm. d) a písm. g) body 3 a 4“, nie je zrejmé prečo v tom istom prípade navrhovateľ zvolil odlišné riešenia, považujeme za potrebné zvoliť jeden zo spôsobov a ten dodržiavať v celom právnom predpise. Odporúčame nevyjadrovať čísla bodov slovne, ale číslicami, keďže ani čísla odsekov a paragrafov nie sú vyjadrované slovne, ale číslicami, 
- v § 10a ods. 4 odporúčame nahradiť budúci čas časom prítomným a text adekvátne gramaticky upraviť, uvedená pripomienka sa týka aj § 10a ods. 5 prvej vety, 
- v § 10a ods. 5 navrhujeme slovo „lehote“ nahradiť slovom „čase“ a text adekvátne gramaticky upraviť? uvedené odôvodňujeme tým, že Občiansky zákonník upravuje počítanie času, pričom tieto ustanovenia nepovažujeme za potrebné aplikovať prostredníctvom odkazu na ne, zmienením lehoty, v procese uzatvárania zmluvy, 
- § 10a ods. 6 navrhujeme upraviť takto: „Ak prevádzkovateľ poskytne dotknutej osobe informácie podľa odsekov 1 až 5 v súlade s týmto zákonom, nemusí jej ich opätovne oznámiť z dôvodov podľa odsekov 1 až 5.“, 
- v § 10a ods. 7 odporúčame nahradiť budúci čas prítomným časom a vypustiť slová „s titulmi“; uvedená pripomienka súvisí s pripomienkou k bodu 27, 
- v § 10a ods.8 odporúčame nahradiť slovo „bude“ slovom „získava“ a vypustiť slovo „získavať“, 
- v § 10a ods. 9 písm. a) a b) odporúčame nahradiť slová „iný dokument“ slovami „inú písomnosť“ a slová „iného dokumentu“ slovami „inej písomnosti“, 
- v § 10a ods. 9 písm. c) odporúčame nahradiť slovo „keď“ slovom „ak“, 
- v § 10b ods. 1 odporúčame dať slovo „predpokladalo“ do prítomného času, 
- v § 10b ods. 1 písm. a) odporúčame nahradiť slová „informácie podľa § 10a ods. 1 až 3 okrem informácie podľa § 10a ods. 1 písm. f)“ slovami „informácie podľa § 10a ods. 1 písm. a) až e), g) a ods. 3,“, 
- v § 10b ods. 4 odporúčame použiť prítomný čas, 
- v § 10b ods. 5 odporúčam použiť prítomný čas, 
- v § 10d ods. 1 poslednej vete odporúčame slovo „vypočítava“ nahradiť slovom „ustanovuje“, 
- v § 10e odporúčame slovo „monitorovaním“ vo všetkých gramatických tvaroch nahradiť slovom „sledovaním“ v príslušnom gramatickom tvare, 
- v § 10e ods. 2 navrhujeme začať prvú vetu takto: „Ak je sledovaný priestor prístupný verejnosti,...“ a slovo „formu“ slovom „podobu“, 
- v § 10e ods. 3 navrhujme upraviť znenie ustanovenia takto: „Ak prevádzkovateľ vopred neprihlásil monitorovací informačný systém podľa § 27, nesmie začať sledovať priestor prístupný verejnosti. Ak je monitorovací informačný systém registrovaný, registračné číslo musí byť súčasťou označenia monitorovaného priestoru.“, 
- v § 10e ods. 4 odporúčame nahradiť slovo „monitorovanie“ slovom „sledovanie“ a slovo „monitorovanie“ slovom „sledovanie“, 
- v § 10e ods. 4 nie je zrejmé, čo patrí alebo čo je monitorovací informačný systém, vzhľadom na uvedené považujeme za vhodné legálne definovať tento pojem, 
- v § 10e ods. 5 navrhujeme nahradiť slová „cieľom monitorovať“ slovami „úmyslom sledovať“, slovo „monitorovaný“ slovom „sledovaný“ a slovo „ monitorovania“ slovom „sledovania“, slovo „monitorovaním“ slovom „sledovaním“, slovo „monitoruje“ slovom „sleduje“, 
- v § 10e ods. 5 navrhujem z poslednej vety urobiť nový odsek 6 , ktorý znie: 
„(6) Odsek 5 sa vzťahuje aj na sledovanie fyzických osôb v 
a) zariadeniach sociálnych služieb, 
b) výchovných a vzdelávacích zariadeniach, 
c) zdravotníckych zariadeniach, a 
d) iných priestoroch, v ktorých prevádzkovateľ sledovaním vykonáva kontrolu, dozor alebo dohľad.“.“. 
 	O 	ČA 	„Informačnou povinnosťou“ sa rozumie povinnosť prevádzkovateľa poskytnúť dotknutej osobe všetky podstatné skutočnosti a okolnosti súvisiace so spracúvaní jej osobných údajov. Podľa predkladateľa ide o zaužívané slovné spojenie, ktoré sa v súvislosti s opisom takejto povinnosti bez bližšieho vymedzenia používa aj v iných zákonoch. 
Platí aj vyhodnotenie pripomienok „K čl. I - všeobecné pripomienky“ 

Upravené. 

Upravené. 

Upravené. 

Podľa názoru predkladateľa, je v tomto odseku vyjadrenie vnútorného odkazu, čo sa týka slovného vyjadrenia bodov, v súlade s Prílohou č. 5 Legislatívnych pravidiel vlády SR. 

Upravené. 

Upravené 

Upravené. 

Upravené. 

Upravené. 

Ustanovenie vzhľadom na spracúvanie osobných údajov automatizovanými prostriedkami spracúvania ako aj inými ako automatizovanými prostriedkami spracúvania musí pokryť aj situácie pri informovaní dotknutých osôb na webovej stránke, napr. pri udeľovaní súhlasu. Termín „dokument“ nevylučuje, že je v elektronickej forme vystavený na webovej stránke, kde dotknutá osoba napr. vyjadruje súhlas so spracúvaním osobných údajov zaškrtnutím políčka. Termín „písomnosť“ jednoznačne vylučuje (spochybňuje), že môže ísť o takúto situáciu. To platí aj pre písmeno b). 

Táto časť vety bola vypustená. 

Upravené. 

Upravené. 

Upravené. 
Upravené. 
Ustanovenie § 10d ods. 1 bolo z návrhu vypustené. 

Ustanovenie § 10e bolo z návrhu vypustené. 

Ustanovenie bolo upravené aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 
 	
SIS 	K čl. I 27. bodu 
 
- odporúčame vypustiť slová „s titulmi“, uvedené odôvodňujeme tým, že na účely priameho marketingu, vzhľadom k povahe tovarov a služieb, ktoré sú prostredníctvom priameho marketingu ponúkané, spracúvanie údaju o tituloch je bezvýznamné. Domnievame sa, že prevádzkovateľovi, ktorého predmetom činnosti je priamy marketing, postačuje poskytnutie osobných údajov v rozsahu mena, priezviska a adresy. Ďalej považujeme za potrebné doplniť ustanovenie o povinnosť toho prevádzkovateľa ktorému boli osobné údaje poskytnuté od pôvodného prevádzkovateľa (toho ktorý ich získal od oprávnenej osobe) poskytnúť tieto osobné údaje ďalšiemu (v poradí tretiemu) prevádzkovateľovi len po predchádzajúcom písomnom súhlase dotknutej osoby. Cieľom navrhovanej úpravy je zabrániť reťazovému šíreniu osobných údajov dotknutých osôb medzi jednotlivými prevádzkovateľmi, ktorých predmetom je priamy marketing, čo je vzhľadom k digitalizácii údajov možné v obrovskom rozsahu, krátkom čase a veľkou rýchlosťou a spôsobuje využívaním týchto údajov spoločnosťami venujúcimi sa priamemu marketingu často krát neprimerané obťažovanie fyzických osôb. 
 	O 	ČA 	Predkladateľ nespochybňuje racionálnosť uvažovania v súvislosti s použitím titulov v oblasti priameho marketingu. 
Dôvodov, prečo predkladateľ ponechá tento termín v zákone, je viacero, uvádza najmä: 
- absencia tohto termínu v zozname osobných údajov spôsobovala (by spôsobila) polemiky zo strany prevádzkovateľov, či sú alebo nie sú oprávnení tituly dotknutej osoby spracúvať, ak táto osoba si ho (ich) v rámci svojho mena a priezviska uvedie (právnym dôvodom na spracúvanie je v tomto prípade tento zákon a ten zároveň pre tento konkrétny prípad ustanovuje zoznam osobných údajov), 
- - súbor osobných údajov v rozsahu meno, priezvisko a adresa dotknutej osoby je rozšírený o ďalší osobný údaj (titul), ktorý môže napomôcť pri doručení zásielky správnemu adresátovi (napr. otec, syn), 
- - tento zdanlivo nepodstatný údaj je dôležitý pre kontrolný orgán pri odhaľovaní toku osobných údajov, ktoré spoločnosti používajú na účel priameho marketingu. Jeho existencia, resp. neexistencia, prípadne iný titul, ktorý predchádzal teraz platnému v časovom horizonte (osoba si v roku 1998 prestala uvádzať titul „Mgr.“ a začala si uvádzať titul „JUDr.“) neraz napomohol odhaleniu alebo aspoň nasmerovaniu, odkiaľ údaje pochádzajú, unikli, resp. z ktorej databázy s veľkou pravdepodobnosťou asi neboli získané. 

Upravené, spresnené. 
 	
SIS 	K čl. I 35. bodu 
 
- odporúčame rozčleniť písmeno a) na body takto: 
„identifikačné údaje 
1. prevádzkovateľa, alebo 
2. zástupcu prevádzkovateľa,“, 
uvedené odôvodňujeme sprehľadnením a zlepšením orientácie v normatívnom texte a prípadnom odkazovaní na príslušné ustanovenia. 
 	O 	ČA 	Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok aj ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy.  	
SIS 	K čl. I 70. bodu 
 
- odporúčame nadpis pod § 55a upraviť takto: „Prechodné ustanovenia účinné od 1. júla 2011“, uvedené odôvodňujeme tým, že to čo nadobúda účinnosť sú ustanovenia právneho predpisu, 
- v odseku 1 navrhujeme nahradiť slová „Od 1. júla 2011“ slovami „Od účinnosti tohto zákona“ a dať prvú vetu do singuláru, najmä vo vzťahu k druhej vete, ktorá je vyjadrené v jednotnom čísle, pripomienka sa týka aj odseku 3, 
- v odseku 5 navrhujeme vložiť za slová „a poverenia uzatvorené“ slová „pred účinnosťou tohto zákona“, ide o spresnenie formulácie, 
- v odseku 6 navrhujeme nahradiť slovo „zaniká“ slovo „zanikne“, považujeme za vhodnejšie použiť dokonaví vid namiesto vidu nedokonavého, ktorý implicitne obsahuje otázku kedy sa proces zanikania, ktorý nastane 30. novembra 2011, ukončí, 
- v odseku 7 navrhujeme nahradiť slová „právneho stavu v čase vzniku“ slovami „doterajších predpisov“, 
- odsek 9 odporúčame formulovať v jednotnom čísle. 
 	O 	ČA 	Predkladateľ považuje svoju formuláciu za vyhovujúcu. 

Návrh bol v tomto bode upravený a spresnený v zmysle pripomienok aj iných pripomienkujúcich subjektov. 

Upravené. 

Upravené. 

Upravené. 
 	
SIS 	K čl. I 39. bodu 
 
- považujeme za potrebné, tak ako to je aj v platnom znení, určiť ako dlho má byť výpis z registra trestov starý, či už pozitívne alebo negatívne, inak by výpis z registra trestov, ktorý by bol vydaný v dostatočne vzdialenej minulosti nemal výpovednú hodnotu vo vzťahu k trestnej bezúhonnosti zodpovednej osoby. 
 	O 	ČA 	Skutočnosť, na ktorú poukazuje pripomienkujúci subjekt (výpis z registra trestov a čas, ktorý uplynul od jeho vyhotovenia) vyplýva z ustanovenia § 35 ods. 4 zákona, na ktorý sa v prvej vete ustanovenia odkazuje. 

Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 
 	
SIS 	K čl. I 41. bodu 
 
- odporúčame nahradiť slová „likvidáciu“ slovami „zničenie“ a slovo „titulu“ slovom „dôvodu“, uvedené odôvodňujeme vhodnosťou použitia spisovných slovenských slov namiesto spisovných cudzích slov. 
 	O 	ČA 	Slovo „titulu“ sa nahrádza slovom „dôvodu“. 

Predkladateľ podotýka, že ide o návrh novely zákona, nie o nový zákon. Pripomienka je nad rámec predkladaného návrhu. 
Pojem „likvidácia“ bol použitý ako základný termín už v zákone č. 256/1992 Zb. o ochrane osobných údajov v informačných systémoch (§ 8). Pojem „likvidácia“ bol použitý a vymedzený v zákone č. 52/1998 Z. z (§ 3 písm. e)). Pojem „likvidácia“ sa používa aj v zákone č. 428/2002 Z. z. a v ustanovení § 4 ods. 1 písm. e) je vymedzený. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
SIS 	K čl. I 63. bodu 
 
- v § 49a ods. 1 písm. c) odporúčame vypustiť slová „informácie alebo“, 
- v § 49a ods. 1 písm. d) odporúčame zmeniť znenie ustanovenia tak, aby bolo priestupkom len také správanie sa fyzickej osoby, ktorým marí alebo inak sťažuje činnosť inšpektora alebo iného zamestnanca úradu. Predkladateľom navrhované znenie považujeme za zbytočne represívne a to viac, že za takýto priestupok sa navrhuje možnosť uložiť pokutu až do 3000 eur. Sme toho názoru, že verbálne vyjadrený nesúhlas nie je dôvodom na ukladanie pokút. Je len prirodzené, že ten voči komu sa postupuje v rámci administratívneho procesu ako voči kontrolovanému nie je s týmto postupom nadšený, navyše ak by fyzická osoba urobila hrubo urážlivé podanie v tom zmysle, že by v ňom neurážala úrad alebo jeho zamestnancov, ale niekoho iného, nie je dôvod, aby úrad uložil pokutu, 
- v § 49a ods. 1 písm. f) odporúčame dať slovo „vydával“ do prítomného času, 
- v § 49a ods. 3 písm. a) navrhujeme nahradiť slovo „korektne“ slovami „v súlade s dobrými mravmi“, 
- § 49a ods. 3 písm. e) odporúčame nahradiť slovo „profesionálne“ slovom „odborne“, 
- v § 49a ods. 4 odporúčame rozčleniť odsek na pododseky takto: 
„(4) Za priestupky podľa 
a) odseku 3 písm. a) až c) možno uložiť pokutu do 4 000 eur, 
b) odseku 3 písm. d) až f) možno uložiť pokutu do 5 000 eur.“, 
uvedené odôvodňujeme sprehľadnením normatívneho textu, 
- v § 49a ods. 6 navrhujme upraviť znenie takto: „Ak sa tá istá osoba dopustí toho istého priestupku opakovane, do dvoch rokov od právoplatnosti rozhodnutia, môže jej úrad uložiť pokutu do dvojnásobku sadzby.“, 
- v § 49a ods. 7 až 10, tieto ustanovenia sú duplicitné s ustanoveniami § 49 ods. 12 až 15, preto považujem za potrebné tieto ustanovenia nahradiť vnútorným odkazom na § 49 ods. 12 až 16 napríklad takto: „(7) Ustanovenia § 49 ods. 12 až 15 platia rovnako.“. 
 	O 	ČA 	Ustanovenie § 49a ods. 1 písm. d) bolo z návrhu vypustené. 

Upravené. 

Upravené. 

Termín je použitý aj na iných miestach v zákone. 

Bola stanovená jednotná výška pokuty. Návrh bol upravený v tomto bode aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov. 

Upravené. 

Predkladateľ v záujme zachovania striktného oddelenia správnych deliktov od priestupkov si zvolil navrhovaný postup 
 	
SIS 	K čl. I 62. bodu 
 
- v odseku 1 v úvodnej vete odporúčame nahradiť slovo „ktorý“ slovom „ak“ a slovesá v jednotlivých pododsekoch dať do prítomného času, pretože právna norma upravuje to čo má byť a nie to čo sa stalo? uvedená pripomienka sa týka aj odsekov 2 až 8, 
- v odseku 1 navrhujem ďalej zmeniť znenie úvodnej vety tak, aby buď bolo vypustené slovo „môže“ alebo, aby sa vypustili slová „od 500 eur“. Ak si úrad môže zvoliť či vôbec uloží pokutu je potom nelogické stanovovať minimálnu sumu, lebo sa môže rozhodnúť, že neuloží žiadnu pokutu. Preto považujeme za potrebné zvoliť jednu z nami navrhovaných alternatív táto pripomienka sa týka aj znenia úvodnej vety odsekov 2 až 8, 
- v odseku 8 písm. b) navrhujeme, keďže časť vety za bodkočiarkou je nenormatívne vyjadrená, zmeniť znenie pododseku takto: „ohrozil viac než 10 % z počtu osôb, o ktorých spracúva osobné údaje v informačnom systéme na ich právach alebo neoprávnene zasiahol do ich súkromného alebo rodinného života konaním, za ktoré mu možno uložiť pokutu podľa odsekov 6 alebo 7,“, 
- v odseku 9 odporúčame dať slovo „dozvedel“ do prítomného času, 
- v odseku 10 odporúčame nahradiť slová „konanie alebo opomenutie“ slovami „správanie“, správanie v sebe zahŕňa tak konanie ako aj jeho opomenutie. Navrhujeme vypustiť slová „alebo očakávané v budúcnosti“, pre nadbytočnosť, považujeme za dostatočné použitie slov „následky hroziace“, z ktorých vyplýva, že ide o následky, ktoré nenastali, ale hrozí, že nastanú v budúcnosti a teda sa očakávajú. Preto považujeme uvedenie ešte aj následkov očakávaných v budúcnosti za duplicitné, 
- v odseku 10 odporúčame vypustiť slová „a právom chránený záujmov“, pre nadbytočnosť a slovo „intenzitu“ nahradiť slovom „mieru“, ďalej odporúčame dať slová „dotknutých osôb“ do singuláru, 
- v odseku 11 druhej vete navrhujme upraviť znenie takto: „Ak sa tá istá osoba dopustí toho istého správneho deliktu opakovane, do dvoch rokov od právoplatnosti rozhodnutia, môže jej úrad uložiť pokutu do dvojnásobku sadzby.“. 
 	O 	ČA 	Upravené. 
Návrh bol upravený v tomto bode aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov. 

Legislatívna rada v roku 2005 pri novele zákona presadila v zákone uvádzanie spodných hraníc pri skutkových podstatách správnych deliktov. Zmena v navrhovanom smere by bola v rozpore s touto zásadou. 

Upravené. 

Upravené. 

Upravené. 

Upravené. 

Upravené. 
 	
SIS 	K čl. I 47. bodu 
 
- v § 23 ods. 1 odporúčame nahradiť slovo „informácie“ slovom „údaje“ a slovo „udelila“ slovom „udelí“, 
- v § 23 ods. 2 písm. a) navrhujeme nahradiť slovo „dala“ slovom „dá“, uvedené odôvodňujeme tým, že právna norma upravuje to čo má byť a nie to čo sa stalo, 
- v § 23 ods. 2 písm. e) nie je zrejmé čo sú to „životne dôležité záujmy“, keďže ide o slovné spojenie v bežnej reči používané v mnohých významoch, nie je zrejmé či ide o osobné údaje, ktoré sa týkajú fyzickej existencie – života a sú spôsobilé ho ohroziť alebo ochrániť, alebo či ide o životne dôležité záujmy v prenesenom význame. Uvedené slovné spojenie sa v celom texte právneho predpisu vyskytuje len dva krát a v novele len raz, pričom nikde nie je bližšie vyšpecifikované a ani v § 9 ods. 1 písm. b) nie je z kontextu zrejmé čo sa ním má na mysli, 
- § 23 ods. 2 písm. g) časť vety za bodkočiarkou nemá žiaden normatívny význam, ide len o vysvetlenie predchádzajúcej časti vety, preto je potrebné uvedenú časť vety preformulovať, aspoň vypustením slov „takéto záruky pochádzajú“, 
- v § 23 ods. 7 prvej vete odporúčame vypustiť slovo „kalendárnych“ pre nadbytočnosť, z povahy veci vyplýva, že ide o kalendárne dni, ak by šlo len o pracovne dni, malo by vyjadrenie tejto skutočnosti význam, 
- v § 23 ods. 7 druhej vete odporúčame slová „neboli doručené“ nahradiť slovami „prevádzkovateľ nedoručí“, ide o spresnenie formulácie, 
- v § 23 ods. 8 odporúčame vložiť za slovo „uzavrieť“ slovo „písomnú“, 
- v § 23 ods. 9 sa hovorí o „Zásadách bezpečného prístavu“, nie je však zrejmé čo sa má na mysli a preto považujeme za potrebné zaviesť odkaz a poznámku pod čiarou k tomuto odkazu, kde bude citácia dokumentu, ktorý upravuje „zásady bezpečného prístavu“, 
- v § 23 ods. 12 navrhujeme slovo „tranzite“ slovom „preprave“ alebo „prenose“. 
- v § 23 ods. 14 druhej vete dávame na zváženie nahradiť slovo „Stanovisko“ slovom „Rozhodnutie“, ide o zmenu, ktorá zohľadňuje dikciu prvej vety „rozhodne úrad“, ako aj skutočnosť, že takýto individuálny administratívnoprávny akt má byť záväzný. 
 	O 	ČA 	Zamieta sa. Termín informácie je explicitne použitý v zákone v § 10. 

Zamieta sa. Súhlas musí byť daný vopred, preto je vhodnejšie použiť minulý čas. 

Návrh bol v tomto bode upravený v zmysle pripomienky iného pripomienkujúceho subjektu. 

Zamieta sa. Aj keď uvedená veta za bodkočiarkou nemá normatívny význam, demonštratívne stanovuje možnosti, resp. alternatívne právne základy prenosu osobných údajov, ktoré sú najčastejšie používané. Takisto nemožno vylúčiť iné nástroje obsahujúce primerané záruky ochrany osobných údajov dotknutých osôb, ktoré sa v súčasnosti ešte nepoužívajú. Povinnosť použiť štandardné zmluvné doložky je explicitne uvedená v ustanovení §23 ods. 4 v prípade prenosu osobných údajov sprostredkovateľovi v tretej krajine Veta bola primerane štylisticky upravená v zmysle navrhovanej právnej úpravy. 

Upravené. 

Upravené. 

Upravené. 

Upravené. 

Upravené. 

Upravené. 

 	
SIS 	K čl. I 42 .bodu 
 
- navrhujeme zlúčiť písmená g) a h) do jedného pododseku, ktorý by sa vnútorne členil, takto: 
„g) blokovanie jej osobných údajov, ktoré spracúva 
1. z dôvodu prípravy uzatvorenia zmluvy na základe § 7 ods. 4 písm. b), ak nedošlo k uzatvoreniu zmluvy, 
2. na základe § 7 ods. 4 písm. d),“, 
a nasledujúci text adekvátne upraviť, 
- v písmene j) odporúčame nahradiť slovo „forme“ slovom „podobe“, z rovnakého dôvodu aký je uvedený v pripomienke k bodu 41? slovo „nezakazuje“ nahradiť slovom „dovoľuje“, keďže ak niečo zákon nezakazuje tak to dovoľuje a pozitívne vyjadrenie je pre adresáta zrozumiteľnejšie ako vyjadrenie negatívne; ďalej navrhujeme vypustiť slovo „sa“ a slovo „nesprístupnili“ dať do singuláru. 
 	O 	ČA 	Ustanovenie bolo upravené aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov. 

Podľa Metodického pokynu č. 42/2008 F. s. na použitie odborných výrazov pre oblasť informatizácie spoločnosti sa štandardne používa slovné spojenie „elektronickej forme“. 

Upravené. 
 	
SIS 	K čl. I 24. bodu 
- navrhujeme upraviť znenie § 9 ods. 1 písm. a) takto: „a) sa osobné údaje spracúvajú podľa § 7 ods. 1 písm. a) až c), alebo“, uvedené odôvodňujeme tým, že vnútorný odkaz dostatočným spôsobom vyjadruje právne dôvody spracúvania osobných údajov. 
 	O 	ČA 	Návrh bol v tomto bode upravený a spresnený v zmysle pripomienok aj iných pripomienkujúcich subjektov.  	
SIS 	K čl. I v 13. bode 
- v § 6 ods. 3 prvej vete odporúčame vypustiť slová „čo sa nepovažuje za nezlučiteľné s pôvodným účelom spracúvania,“, pre nadbytočnosť, keďže tieto slová nemajú vo vzťahu k zvyšku ustanovenia normatívny, ale len konštatačný význam, ďalej odporúčame vypustiť slová „pričom však“ a terajšiu prvú vetu rozdeliť na dve vety, kde druhá veta sa začne slovami „Takto...“. Uvedené sleduje skrátenie vety, pričom jej rozdelením na dve kratšie dôjde k zvýšeniu zrozumiteľnosti textu právneho predpisu, 
- odporúčame upraviť znenie navrhovaného § 6 ods. 4, pre jeho nízku zrozumiteľnosť takto: 
„Ak je iný účel spracúvania nezlučiteľný s pôvodným účelom spracúvania, nesmie prevádzkovateľ zhromaždené osobné údaje ďalej spracúvať.“. 
 	O 	ČA 	Predkladateľ podotýka, že ide o spresnenie existujúceho ustanovenia, nie o nové ustanovenie. Spresnenie sa uskutočňuje najmä na základe požiadaviek EK. 

Upravené. 

Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok aj ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy a právne záväzným aktom EÚ. 
 	
SIS 	K čl. I v 12. bode 
- v navrhovanom § 5 ods. 4 písm. a) odporúčame vypustiť slová „boli korektné“ a text adekvátne gramaticky upraviť, uvedené odôvodňujeme tým, že nie je zrejmé, čo sa má na mysli pod pojmom „korektne“, pričom požiadavka určenia podmienky spracúvania osobných údajov tak, aby sa nepriečili dobrým mravom plne postačuje a pojem dobré mravy je v právnom poriadku dostatočne určitý a zrejmý, 
- v navrhovanom § 5 ods. 5 upozorňujeme na formuláciu, ktorá nedáva zmysel, keďže z dikcie vyplýva, že prevádzkovateľ nesmie použiť podmienky spracúvania osobných údajov, ak tie sú v rozpore s odsekom 4; sme toho názoru, že navrhovateľ má namysli zákaz použitia spracúvania osobných údajov ak prevádzkovateľ nespĺňa podmienky podľa odseku 4, preto navrhujeme takéto znenie: „Ak prevádzkovateľ nespĺňa podmienky uvedené v odseku 4 nesmie spracúvať osobné údaje.“, 
- v navrhovanom odseku 6 odporúčame slovo „a“ za slovom „osôb“ nahradiť slovom „alebo“, keďže spracúvanie osobných údajov smie prevádzkovateľ buď sám prostredníctvom oprávnených osôb alebo prostredníctvom sprostredkovateľa, 
- znenie odseku 8 navrhujeme dať do singuláru, keďže nadväzujúce ustanovenie odseku 9 je v jednotnom čísle, 
- v odseku 10 nie je zrejmé, čo sa má na mysli slovom „zmení“, či ide o zmenu právnej formy prevádzkovateľa alebo o zmenu prevádzkovateľa ako takého, keďže toto ustanovenie upravuje prechod práv a povinností „nového“ prevádzkovateľa, odporúčame použiť zaužívaný a všeobecne zrozumiteľný pojem „právny nástupca“. 
 	O 	ČA 	Upravené 

Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok aj ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 

Prevádzkovateľ spracúva osobné údaje spravidla prostredníctvom svojich oprávnených osôb. Súčasne však môže niektoré z nich spracúvať prostredníctvom sprostredkovateľa. Alebo sprostredkovateľa môže poveriť vykonaním len niektorej operácie s osobnými údajmi, alebo spracúva osobné údaje vo viacerých IS (napr. v personálnom – výlučne prostredníctvom svojich oprávnených osôb) a v informačnom systéme klientov prostredníctvom sprostredkovateľov. Ak má pripomienkujúci subjekt na mysli alternatívy, ktoré nemôžu prebiehať súčasne (z odôvodnenia to tak vyplýva), potom to neplatí pre tento prípad. 
Práve pre takéto prípady by bolo najvýstižnejšie, ak by sa v právnej norme mohlo použiť „a/alebo“. 

Upravené. 

Spresnené. 
 	
SIS 	K čl. I - všeobecné pripomienky 
 
? v texte novely sa uvádza slovné spojenie „údaje a informácie“ v rôznych gramatických tvaroch, navrhujeme vypustiť slová „a informácie“ a ponechať len slovo „údaje“, uvedené odôvodňujeme tým, že pojem „údaj“ a pojem „informácia“ sú synonymá, pričom samotný zákon legálne nevymedzuje pojem „informácia“, ale len pojem „údaj“ v § 3 ako „osobný údaj“, pričom ani navrhované znenie § 3 nijak bližšie nevymedzuje rozdiel medzi pojmom „údaj“ a „informácia“, v dôsledku uvedeného vzniká vo vnútri predpisu terminologická nekonzistentnosť, keďže sa používajú dve slová pre ten istý objekt, navyše aj samotný názov novelizovaného právneho predpisu hovorí len o „údajoch“, 
? v texte novely sa uvádza slovné spojenie „právny titul“ v rôznych gramatických tvaroch, navrhujeme nahradiť slovo „titul“ slovom „dôvod“; uvedené odôvodňujeme tým, že právny predpis je adresovaný aj osobám, ktorých osobné údaje sa majú spracúvať a preto je potrebné používať také slová, ktoré sú čo najzrozumiteľnejšie čo najširšej skupine ľudí, bez ohľadu na ich vzdelanie, 
? v texte novely sa uvádza slovo „zlikvidovať“ v rôznych gramatických tvaroch, navrhujeme uvedené slovo nahradiť slovom „zničiť“, ktoré je pre adresátov zrozumiteľnejšie. 
 	O 	ČA 	Definícia „osobného údaja“ v Čl. 2 písm. a) Smernice 95/46/ES expressis verbis ustanovuje: „personal data shall mean any information....“. (akékoľvek informácie). 

Definícia „osobného údaja“ v čl. 2 písm. a) Dohovoru RE 108 výslovne ustanovuje: „personal data means any information.....“. 

V Stanovisku č. 4/2007 pracovnej skupiny „K pojmu osobný údaj“ sa, okrem iného, uvádza: „Pojem „akékoľvek informácie“ uvedený v smernici jasne signalizuje ochotu zákonodarcu vytvoriť širokú definíciu pojmu osobné údaje. Z hľadiska „charakteru informácií“ zahŕňa pojem osobné údaje „akýkoľvek druh údajov“ o osobe. Vzťahuje sa na „objektívne informácie“, napríklad, prítomnosť určitej látky v krvi osoby ... zahŕňa aj akékoľvek „subjektívne informácie“..... Zahŕňa informácie uchovávané na papieri, ako aj informácie uchovávané v pamäti počítača vo forme binárneho kódu alebo napríklad na videopáske. ...Z hľadiska obsahu informácií pojem osobné údaje zahŕňa údaje poskytujúce akýkoľvek druh informácií. ... Za osobné údaje sa môžu pokladať aj informácie obsiahnuté vo voľnom texte v elektronickom dokumente za predpokladu, že sú splnené ostatné kritériá definície osobných údajov. ...V niektorých prípadoch sa informácie poskytované údajmi týkajú predovšetkým vecí a nie jednotlivcov.“. 

Príklad./ 
V spravodajskej relácii televízie odznie správa: 
„Pri okresnom meste /..../ v presne neurčenom čase havarovali štyria teenageri, keď sa vracali z diskotéky. Nad ránom ich našiel zakliesnených v aute okoloidúci vodič, ktorý zavolal záchranku a hasičov. Dvaja z nich museli byť hospitalizovaní. Traja z nich boli pod vplyvom alkoholu. Sú študentmi miestnej strednej odbornej školy.“. Na záberoch vidieť len havarované auto bez evidenčného čísla. 

Správa zrejme obsahuje aj údaj/e identifikovateľných jednotlivcov (sú študentmi miestnej strednej odbornej školy), ale nevieme, kto šoféroval a či ten kto šoféroval bol pod vplyvom alkoholu, nevieme ktorí z nich a koľko kto z nich mal promile alkoholu v krvi, nepoznáme ich vek ani pohlavie (počet chlapcov a dievčat), nepoznáme ich mená, priezviská, bydlisko, nevieme kedy havarovali ani kde presne pri okresnom meste havarovali, nevieme, čo bolo príčinou havárie (poľadovica, alkohol, rýchlosť), a ani to, kto ju spôsobil (vodič, iné auto), nevieme kde boli na diskotéke, nevieme ktorí z nich museli byť hospitalizovaní a prečo. 
Sú však bez vynaloženia zvýšeného úsilia identifikovateľní a pre niektorých ľudí už z odvysielanej informácie podľa auta, času havárie, školy (kamaráti, spolužiaci, rodina, susedia). 

Pojem „informácia“ možno vnímať ako synonymum k pojmu „údaj“. 
Avšak pojem „informácia“, je pojmom zastrešujúcim, subsumujúcim v sebe akýkoľvek druh informácií, údajov. 

Pripomienkujúci subjekt konštatuje, že aj samotný názov novelizovaného právneho predpisu „hovorí len o údajoch“. 
Odpoveďou môže byť: Definícia osobného údaja v čl. 2 písm. a) Smernice 95/46/ES „hovorí len o akýchkoľvek informáciách“. 
Pritom v samotnom názve a ďalej v texte smernice ako aj v memorande sa používa termín údaj a osobný údaj. 

Pojmy „informácie“ a „údaje“ súčasne používa vo svojich zákonoch viacero členských štátoch. Napríklad anglický zákon definuje osobné údaje ako údaje týkajúce sa fyzickej osoby, ktorá môže byť na základe týchto údajov identifikovaná alebo identifikovateľná a iné informácie, ktoré o takejto fyzickej osobe spracúva prevádzkovateľ. 

Je potrebné rešpektovať názory, ktoré na túto tému prezentovalo viacero zahraničných odborníkov na ochranu osobných údajov vo svojich odborných článkoch, publikáciách a prezentáciách a rešpektuje ich aj predkladateľ, nakoľko po dôslednej a podrobnej analýze dospel k záveru, že tieto názory expertov sú správne. 

Upravené. 

Pozn./ Predkladateľ je napriek tomu toho názoru, že slovné spojenie „právny dôvod“ bude v praxi spôsobovať výkladové problémy. 
Ak prevádzkovateľ vyjadrí právny titul spracúvania osobných údajov, ktorým je súhlas dotknutej osoby, potom sa zrejme nevyhne ani slovnému spojeniu: 

„Právny dôvod spracúvania osobných údajov je súhlas dotknutej osoby.“ 
„Súhlas dotknutej osoby je právny dôvod spracúvania osobných údajov.“. 

Predkladateľ je toho názoru, že pre „bežného používateľa“ zákona bude vyjadrenie nezrozumiteľné, pretože pod pojmom „dôvod“ v tejto vetnej skladbe bude zjednodušene (po vytrhnutí slova „dôvod“ z kontextu) rozumieť „súhlas dotknutej osoby je dôvod spracúvania“. 
Mylne sa tak môže domnievať, že dôvodom, prečo vôbec spracúva osobné údaje nie je účel spracúvania osobných údajov, ktorý si sám vymedzil (napr. podpora marketingu), ale dôvodom spracúvania osobných údajov je súhlas dotknutej osoby. Slovo „dôvod“ mu bude rezonovať samostatne ako primárne, ktorému bezpečne rozumie. 

Odôvodnené pri konkrétnej pripomienke. 
 	
SIS 	K čl. I v 14. bode 
- v § 6a ods. 2 a ods. 3 prvej vete, navrhujeme vypustiť odsek 2 pre jeho nadbytočnosť, vzhľadom k tomu, že oba odseky vymedzujú tú istú povinnosť prevádzkovateľa, len odsek 2 pozitívne a odsek 3 prvá veta negatívne, keďže postačuje vymedzenie povinnosti len jedným spôsobom a vzhľadom k druhej vete v odseku 3, odporúčame vypustiť odsek 2 a text adekvátne upraviť, 
- v odseku 3 navrhujeme vypustiť slová „alebo servis“ pre nadbytočnosť, slovo „údržba“ a slovo „servis“ sú synonymá a preto, v záujme terminologickej konzistentnosti nie je vhodné používať pre ten istý pojem viacero synonymických slov, 
- v odseku 4 navrhujeme pred slovo „zmluvu“ vložiť slovo „písomnú“ a vypustiť druhú vetu, uvedené odôvodňujeme zostručnením a sprehľadnením textu ako aj skutočnosťou, že sankcia neplatnosti implicitne vyplýva z právneho poriadku, keďže nedodržanie zákonom predpísanej formy má za následok neplatnosť právneho úkonu, 
- v odseku 5 písm. a) odporúčame, v záujme prehľadnosti, rozčleniť údaje o zmluvných stranách do bodov, takto: 
„Zmluva podľa odseku 4 musí obsahovať najmä údaje o zmluvných stranách (ďalej len „identifikačné údaje“) 
a) ak ide o fyzickú osobu 
1. meno, priezvisko s titulmi, 
2. dátum narodenia a 
3. adresu trvalého pobytu, 
b) ak ide o právnickú osobu 
1. názov, 
2. právnu formu, 
3. adresu sídla a 
4. identifikačné číslo organizácie, alebo 
c) ak ide o fyzickú osobu – podnikateľa 
1. obchodné meno, 
2. adresu miesta podnikania a 
3. identifikačné číslo organizácie, 
d) deň začatia spracúvania osobných údajov sprostredkovateľom,...“. 
a normatívny text adekvátne upraviť – zmeniť označenia nasledujúcich písmen, 
- odsek 5 písm. c) odporúčame rozčleniť tak, aby „názov informačného systému“ tvoril nové písmeno d) a doterajšie písmená d) až i) sa označovali ako e) až j), uvedenú pripomienku je potrebné zosúladiť s predchádzajúcou pripomienkou, 
- v odseku 5 písm. i) odporúčame slovo „jej“ vypustiť a za slovo „vyhotovenia“ vložiť slovo „zmluvy“; ide o formulačné spresnenie, keďže v navrhovanom znení úvodná veta odseku 5 a písmeno i) nenadväzujú, 
- v odseku 6 navrhujeme vypustiť slová „§ 724 až 732 Občianskeho zákonníka“ a slová „§ 566 až 576 Obchodného zákonníka“ a ku každému zmluvnému typu uviesť odkaz na poznámku pod čiarou k tomuto odkazu s uvedením konkrétnych ustanovení toho ktorého kódexu, uvedené odôvodňujeme skutočnosťou, že zmluvy, ktoré sa uvádzajú sú pomenovanými zmluvami a žiaden iný právny predpisy neobsahuje ich úpravu, je možné prostredníctvom poznámok pod čiarou, ale aj bez nich, spoľahlivo identifikovať tie ustanovenia právneho poriadku, ktoré sa majú aplikovať subsidiárne, 
- k odseku 7 považujeme z hľadiska systematiky zákona za vhodnejšie úpravu predmetnej problematika nie v § 6a ods. 7, ale v navrhovanom § 4 ods. 3, ktorý legálne definuje sprostredkovateľa, ďalej navrhujeme takéto znenie ustanovenia: „Za sprostredkovateľa sa považuje aj ten, kto koná ako sprostredkovateľ bez poverenia prevádzkovateľa.“, 
- k § 6b ods. 3 písm. a) odporúčame doplniť ustanovenie o alternatívu spočívajúcu v zaslaní druhopisu zmluvy alebo jej úradne overenej kópie, 
- v odseku 4 navrhujeme takúto formuláciu: „Ak má sprostredkovateľ sídlo alebo trvalý pobytom mimo územia Slovenskej republiky, splní ohlasovaciu povinnosť na úrade podľa odseku 3 prevádzkovateľ. Ak ide o sprostredkovateľa so sídlom alebo s trvalým pobytom v treťom štáte, ktorý nezaručuje primeranú úroveň ochrany osobných údajov, postupuje sa podľa § 23.“, uvedené sleduje spresnenie formulácie pravidla správania, 
- v odseku 7 odporúčame za slovo „tohto“ vložiť slová „alebo iného“, uvedenú pripomienku odôvodňujeme tým, že protiprávnym správaním sprostredkovateľa alebo prevádzkovateľa môže dôjsť nielen k porušeniu administratívnoprávnych predpisov, ale aj k porušeniu trestnoprávnych prípadne iných predpisov, 
- v odseku 8 navrhujeme zmeniť poradie slov takto: „Úrad môže vykonať kontrolu plnenia a dodržiavania povinností aj u osoby, ktorá prestane mať postavenie sprostredkovateľa, a to v rozsahu povinností, ktoré jej vyplývali zo zákona v čase, keď bola sprostredkovateľom.“. 
 	O 	A 	Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy a právne záväzným aktom EÚ. 

Vypustené. 

Upravené. 

Upravené. 

Upravené. 

Upravené. 

Ustanovenie § 6a ods. 6 bolo z návrhu vypustené. 

Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok aj ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 

Ustanovenie § 6b ods. 3 bolo z návrhu vypustené. 

Ustanovenie § 6b ods. 4 bolo z návrhu vypustené. 

Upravené. 

Upravené. 
 	
SIS 	K čl. I v treťom bode 
 
-? je potrebné zosúladiť vnútorný odkaz na § 11, 12 a 14 s prílohou č. 5 Legislatívnych pravidiel vlády, teda nahradiť znenie vnútorného odkazu „§ 11 a 12, § 14“ znením „§ 11, 12 a 14 “. 
- taktiež je potrebné zosúladiť vnútorný odkaz na § 20 ods. 1 a 4 písm. b) s prílohou č. 5 Legislatívnych pravidiel vlády tak, aby vnútorný odkaz znel: „§ 20 ods. 1 a ods. 4 písm. b)“, 
- odporúčame v § 2 ods. 1 písm. f) nahradiť slovo „ekonomického“ slovom „hospodárskeho“. 
 	O 	A 	Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok aj ďalších pripomienkujúcich subjektov (§ 11 a 12 boli na základe pripomienky GP SR vypustené), ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 

Upravené. 

Upravené. 
 	
SIS 	K čl. I v druhom bode 
 
- odporúčame navrhované znenie rozčleniť, v záujme sprehľadnenia, takto: 
„(2) Ak ďalej nie je ustanovené inak, tento zákon sa vzťahuje na každého, kto 
a) pripravuje spracúvanie osobných údajov, 
b) spracúva osobné údaje alebo 
c) poskytuje osobné údaje na spracúvanie.“. 

 	O 	A 	Upravené. 	
SIS 	K čl. I 59. bodu 
 
- v odseku 5 navrhujeme slová „Štátne orgány, orgány územnej samosprávy“ slovami „Orgány verejnej správy“, navrhovaný pojem v sebe zahŕňa, tak štátne orgány ako aj orgány územnej samosprávy, 
- v odseku 5 odporúčame vložiť za slovo „priamy“ slovo „elektronický“ a vypustiť slová „elektronickou formou“ ako aj slová „on-line“ a dvojbodku na konci úvodnej vety odseku, 
- v odseku 6 navrhujeme nahradiť slovo „môže“ slovom „smie“ a vypustiť slová „úrad o tom urobí úradný záznam“ pre nadbytočnosť, v praxi štátnych orgánov je tradičné a prirodzené, že v prípade ak dôjde k vybaveniu veci inak ako prostredníctvom vyhotovenia písomnosti urobí sa úradný záznam, preto považujeme uvádzať túto skutočnosť v zákone za nadbytočnú, 
- v odseku 7 navrhujeme nahradiť slová „náhradu trov ako svedok v trestnom konaní“ slovami „svedočné podľa § 140 Trestného poriadku“, nami navrhované znenie je adresnejšie. 
 	O 	A 	Bod 59 bol z návrhu vypustený. 

Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
SIS 	K čl. I 56. bodu 
 
- odporúčame zmeniť formuláciu úvodnej vety takto „...a pripájajú sa tieto slová...“. 
 	O 	A 	Upravené. 	
SIS 	K čl. I 40. bodu 
 
- v odseku 13 odporúčame nahradiť slová „bez zbytočného odkladu“ slovom „bezodkladne“, 
- v odseku 14 odporúčame rozčleniť prvú vetu do pododsekov a z druhej vety urobiť nový odsek 15, ktorý sa bude členiť do pododsekov takto: 
„(14) Prevádzkovateľ je povinný odvolanie urobiť písomne v troch vyhotoveniach, pričom jedno vyhotovenie 
a) odovzdá odvolanej zodpovednej osobe, 
b) ponechá v registratúre a 
c) odovzdá úradu. 
(15) Písomné vyhotovenie odvolania obsahuje 
a) identifikačné údaje prevádzkovateľa a odvolanej zodpovednej osoby, 
b) dátum posledného dňa výkonu dohľadu zodpovednej osoby, 
c) odtlačok pečiatky prevádzkovateľa, 
d) podpis štatutárneho orgánu prevádzkovateľa alebo inej osoby oprávnenej konať v mene prevádzkovateľa, 
e) dátum vyhotovenia a 
f) dôvod odvolania.“, 
odseky 15 až 17 prečíslovať na odseky 16 až 18, navrhovanou zmenou sa dosiahne sprehľadnenie normatívneho textu, 
- v odseku 15 písm. a) navrhujeme vypustiť slová „alebo jeho vyhlásením za mŕtveho“, pre nadbytočnosť. Ak bude zodpovedná osoba vyhlásená za mŕtvu, hladí sa na ňu ako by zomrela, teda je možné argumentum a simili dospieť k záveru, že aj vyhlásenie za mŕtveho bude mať a má rovnaké právne účinky ako fyzická smrť, keďže právnym následkom fyzickej smrti ako aj vyhlásenia za mŕtveho je strata právnej subjektivity takejto osoby. Preto je bezpredmetné uvádzať aj nami na vypustenie navrhovanú eventualitu. Uvedené odôvodňujeme aj tým, že iné právne predpisy ustanovujúce napr. podmienky zániku funkcie fyzickú smrť a nie aj vyhlásenie za mŕtveho, pričom je zrejmé, že ak je niekto vyhlásený za mŕtveho ide o rovnaký právny následok ako fyzická smrť, 
- v odseku 15 písm. c) odporúčame nahradiť slovo „nasledujúcom“ slovom „nasledujúcim“, ide o gramatickú úpravu a slovo „lehote“ slovom „čase“, 
- v odseku 17 prvej vete navrhujeme upraviť znenie odseku tak, aby antecedent predchádzal konzekventu a aby sa tak dodržala logická štruktúra právnej normy aj v jej vyjadrení. Preto navrhujeme znenie ustanovenia takto: „(17) Ak prevádzkovateľ nepostupuje podľa odseku 16, je povinný bez zbytočného odkladu oznámiť úradu odvolanie zodpovednej osoby z funkcie a zánik poverenia zodpovednej osoby.“. 
 	O 	A 	Upravené. 

Upravené. 

Upravené. 

Upravené. 

Upravené. 

Ustanovenie bolo upravené aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov. 
 	
SIS 	K čl. I 55. bodu 
 
- navrhujeme nahradiť slovo „intervenčné“ iným vhodnejším slovom napríklad „kontrolné“, keďže kontrola môže byť tak ex post ako aj ex ante, v druhej vete odporúčame slovo „oprávnený“ presunúť za slovo „je“, 
- v odseku 2 písm. b) odporúčame vypustiť slovo „a informácie“ pre nadbytočnosť, 
- v odseku 3 považujeme za nelogické, aby o nesúlade iných zákonov s týmto zákonom (zákonom č. 428/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov), rozhodovala Európska komisia, keďže zákon č. 428/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov je lex generalis, je zrejmé, že osobitné predpisy môžu a aj budú upravovať niektoré veci odlišne. Ak by niektoré veci upravovali odlišne zákony prijaté po nadobudnutí účinnosti tohto zákona išlo by o situáciu lex posterior derogat legi priori, a ak by túto skutočnosť nezohľadňovali v príslušnom novelizačnom článku išlo by o nepriamu novelu, no je vecou predkladateľa takého návrhu zákona v procese medzirezortného pripomienkového konania prípadne aj v neskorších fázach na takúto možnosť – nepriamej novely upozorniť a tak jej zabrániť pre jej zrejmý rozpor s čl. 1 ods. 1 Ústavy SR. Ak by boli v rozpore s týmto zákonom skôr prijaté zákony je to tak preto, lebo ide o lex specialis, eventuálne majú byť novelizované v ďalších novelizačných článkoch tohto návrhu novely. Nie je preto zrejmé prečo by o tomto mala rozhodovať Európska komisia, ak by došlo k rozporu vnútroštátneho práva s právom Európskej únie, tak právomoc Európskej únie obrátiť sa na Súdny dvor Európskej únie je daná primárnym právom Európskej únie, preto považujeme uvedené ustanovenie za nadbytočné. 
 	O 	A 	Bod 55 bol z návrhu vypustený. 
Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
SIS 	K čl. I 54. bodu 
 
- odporúčame nahradiť slová „pracovnom pomere alebo v inom obdobnom pracovnom vzťahu.“ slovami „pracovnoprávnom vzťahu.“, uvedené odôvodňujem tým, že pojem „pracovnoprávny vzťah“ je pojem nadradený pojmu „pracovný pomer“ a pojmu „iný obdobný pracovný vzťah“ čím sa zrejme myslia dohody o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru. Nami navrhovaný pojem používa aj Zákonník práce. 
 	O 	A 	Bod 54 bol z návrhu vypustený. 	
SIS 	K čl. I 52. bodu 
 
- odporúčame vypustiť slová „nekorektne“ a vypustiť slová „ich spracúva spôsobom v rozpore s“, uvedené odôvodňujeme tým, že nie je zrejmé čo to je nekorektne vo vzťahu k dobrým mravom. Preto sme toho názoru, že ide o synonymá a preto postačuje tradičné vyjadrenie „s dobrými mravmi“, ostatné považujeme za nadbytočné. Slovo „poskytol“ odporúčame nahradiť slovom „poskytne“. 
 	O 	A 	Upravené. 	
SIS 	K čl. I 50. bodu 
 
- v odseku 3 písm. c) odporúčame časť vety za bodkočiarkou vypustiť pre nadbytočnosť, uvedené sa týka aj časti vety za bodkočiarkou v písmene d), 
- v odseku 3 písm. g) odporúčame nahradiť slovo „titul“ slovom „dôvod“, a časť vety za bodkočiarkou nahradiť slovami „spolu s jeho presným označením, názvom a príslušným ustanovením“, 
- v odseku 3 písm. l) odporúčame nahradiť slovo „formu“ slovom „spôsob“, ktoré lepšie vystihuje myšlienku, 
- v odseku 3 písm. n) odporúčame vypustiť slovo „formu“ pre nadbytočnosť, z navrhovaného znenia by vyplývala povinnosť uviesť prevádzkovateľom, či opatrenia budú prijaté v podobe písomnej alebo inej, čo sa zrejme nemá na mysli. 
 	O 	A 	Upravené. 

Upravené. 

Upravené. 

Upravené. 
 	
SIS 	K čl. I 33. bodu 
 
- navrhujeme upraviť znenie poslednej vety takto: „Zodpovednosť prevádzkovateľa podľa odseku 1 nie je týmto dotknutá.“, uvedené odôvodňujeme tým, že ide o obsahovo identickú avšak štylisticky obvyklejšou formuláciu. 
 	O 	A 	Upravené. 	
SIS 	K čl. I 32. bodu 
 
- v § 17 ods. 4 písm. c) navrhujeme na konci pripojiť slová: „(§ 19 ods. 2)“, uvedené odôvodňujeme tým, že „zodpovedná osoba“ je legálne definovaná až v § 19 ods. 2, 
- v § 17 ods. 6 odporúčame vypustiť slovo „ešte“ pre nadbytočnosť. 
 	O 	A 	Upravené.  	
SIS 	K čl. I 46. bodu 
 
- navrhujeme takéto znenie ustanovenia odseku 2: „(2) Ak prevádzkovateľ, nevyhovie námietke dotknutej osoby uplatnenej podľa § 20 ods. 4 písm. a), alebo žiadosti dotknutej osoby o preskúmanie rozhodnutia podľa § 20 ods. 4 písm. b), je povinný to dotknutej osobe oznámiť bez zbytočného odkladu a súčasne predložiť úradu kópie úplnej korešpondencie medzi prevádzkovateľom a dotknutou osobou vo veci, s písomným odôvodnením zamietnutia námietky.“. 
 	O 	A 	Upravené.  	
SIS 	K čl. I 44. bodu 
 
- navrhujeme formuláciu tohto novelizačného bodu zosúladiť s formuláciou nasledujúceho novelizačného bodu, ktorým sa má vykonať identická operácie len v inom ustanovení. 
 	O 	A 	Upravené.  	
SIS 	K čl. I 43. bodu 
 
- v odseku 5 písm. c) navrhujeme upraviť znenie takto: „u sprostredkovateľa podľa písmena a) alebo b), je ten povinný túto žiadosť alebo zápisnicu odovzdať prevádzkovateľovi bez zbytočného odkladu.“. 
 	O 	A 	Upravené. 

Pozn./ Zrejme je potrebné v takomto prípade uviesť text „...podľa písmena a) alebo písmena b)...“.(bod 54 Prílohy č. 5 Legislatívnych pravidiel vlády SR. 
 	
SIS 	K 69. bodu 
 
- v odsekoch 4 a 5 odporúčame vypustiť bodkočiarku a slová „v ňom zverejňuje údaje“ a za slová „v rozsahu“ vložiť slovo „údajov“. 
 	O 	A 	Bod 69 návrhu bol vypustený. 	
SIS 	K čl. I 48. bodu 
 
- v odseku 2 odporúčame vypustiť slová „platným v“ pre nadbytočnosť a text adekvátne gramaticky upraviť, uvedené odôvodňujeme tým, že nikto nie je povinný sa riadiť neplatným právom, ktoré v pozitívnoprávnom zmysle nie je právom. 
 	O 	A 	Upravené. 
Slovo „platným“ bolo nahradené slovom „uplatňovaným“. 
 	
SIS 	K čl. I 68. bodu 
 
- v § 51 ods. 3 odporúčame nahradiť slovo „zverejňuje“ slovom „zverejní“. 
 	O 	A 	Upravené. 	
SIS 	Kčl. I 60. bodu 
 
- v odseku 11 navrhujeme vložiť za slovo „osobu“ slová „alebo fyzickej osobe – podnikateľovi“ a text adekvátne gramaticky upraviť a v nadväznosti na túto pripomienku vypustiť navrhovaný odsek 12. Odporúčame vypustiť slovo „jeho“ pre nadbytočnosť, slovo „nepodarilo“ nahradiť slovom „nepodarí“. 
 	O 	A 	Bod 60 bol z návrhu vypustený. 	
SIS 	K čl. I 26. bodu 
 
- odporúčame dať odseky 1 a 2 do prítomného času a odsek 3 do singuláru, ide o štylistickú úpravu zohľadňujúcu Legislatívne pravidlá vlády SR, 
- v § 10 ods. 4 upozorňujeme, že citácia v poznámke pod čiarou k odkazu nie je v súlade s legislatívno-technickými pokynmi, nakoľko sa na tento zákon odkazuje prvý krát, je potrebné uviesť jeho úplnú citáciu: „Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 46/1993 Z. z. o Slovenskej informačnej službe v znení neskorších predpisov“. 
 	O 	A 	Upravené. 

Upravené. 
V poznámke pod čiarou sa neodkazuje na celý zákon, ale sa odkazuje na konkrétne ustanovenie § 8 zákona NR SR č. 46/1993 Z. z., ktoré nebolo novelizované a vzhľadom na vložený nový § 2b a poznámku pod čiarou k odkazu 1d) sa použije skrátená citácia. 
 	
SIS 	K čl. I 38. bodu 
 
- odporúčame nahradiť slovo „môže“ slovom „smie“, ide o formulačnú úpravu, lepšie vyjadrujúci permisivitu právnej vety. 
 	O 	A 	Upravené. 	
SIS 	K čl. I 36. bodu 
 
- navrhujeme slová „bez zbytočného odkladu“ nahradiť slovom „bezodkladne“. 
 	O 	A 	Upravené. 	
SIS 	K čl. I v 16. bode 
- odporúčame znenie poslednej vety upraviť tak, aby boli slová „je povinný“ nahradené slovom „musí“, ide o úpravu formulácie. 
 	O 	A 	Upravené. 	
SIS 	K čl. I 23. bodu 
- navrhujeme takéto znenie ustanovenia odseku 10: „(10) Prevádzkovateľ zodpovedá za výber náležitého právneho dôvodu a za spracúvanie osobných údajov v súlade s účelom, rozsahom a spôsobom podľa odseku 1. Prevádzkovateľ nesmie, pri spracúvaní osobných údajov, požadovať väčší rozsah osobných údajov o dotknutej osobe, než vyplýva z rozsahu ustanoveného podľa odseku 1.“, 
- odporúčame upraviť kumulatívnu podmienku antecedentu v prvej vete takto: „Ak prevádzkovateľ zamestnáva dotknutú osobu a ak je to nevyhnutné v súvislosti s plnením jej funkčných, pracovných alebo služobných povinností, je prevádzkovateľ oprávnený sprístupniť alebo zverejniť jej meno, priezvisko s titulmi, funkčné, pracovné alebo služobné zaradenie, odborný útvar, miesto výkonu práce, telefónny, faxový alebo elektronický kontakt na pracovisko a identifikačné údaje zamestnávateľa.“, 
- navrhujeme upraviť znenie druhej vety takto: „Zamestnávateľ nesmie sprístupnením alebo zverejnením osobných údajov narušiť vážnosť a dôstojnosť dotknutej osoby.“. 
 	O 	A 	Ustanovenie bolo prepracované a spresnené. 
Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok aj ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 

Ustanovenie odseku 11 bolo z návrhu vypustené. Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok aj ďalších pripomienkujúcich subjektov 
 	
SIS 	K čl. I 21. bodu 
- navrhujeme slovo „môže“ za slovami „Fyzická osoba“ nahradiť slovom „smie“, uvedené odôvodňujeme tým, že navrhovaná zmena lepšie vyjadruje permisivitu právnej normy, 
- navrhujem vypustiť slová „alebo právom chránený záujem“, pre nadbytočnosť, 
- odporúčame v poslednej vete bodkočiarku nahradiť bodkou a text adekvátne gramaticky upraviť, navrhovateľom zvolené riešenie je legislatívno-technicky neadekvátne. 
 	O 	A 	Upravené. 

Upravené. 

Upravené. 
 	
SIS 	K čl. I 25. bodu 
- z osobitnej časti dôvodovej správy nie je zrejmé prečo sa majú slová „zdravotná poisťovňa alebo Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou alebo“ nahradiť slovami „osoba vykonávajúca činnosti na úseku správy zdravotníckych služieb alebo osoba vykonávajúca dohľad nad zdravotnou starostlivosťou a v jej mene odborne spôsobilá oprávnená osoba, ktorá je viazaná povinnosťou mlčanlivosti o skutočnostiach tvoriacich profesionálne tajomstvo a povinnosťou dodržiavať zásady profesijnej etiky, alebo“.“. Z osobitnej časti dôvodovej správy vyplýva, že požiadavkou čl. 8 ods. 3 Smernice č. 95/46/ES je, aby za zdravotnú poisťovňu alebo Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou konala odborne spôsobilá oprávnená osoba, viazaná povinnosťou mlčanlivosti, ktorá je sankcionovaná. Nie je preto zrejmé, prečo navrhovateľ zrejmý a určitý pojem Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou zahmlieva opisom „osoba vykonávajúca dohľad nad zdravotnou starostlivosťou“, keď z povahy opisu vyplýva, že nemôže, v podmienkach Slovenskej republiky, ísť o iný štátny orgán než o Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou. Uvedené sa týka aj navrhovaného nahradenia slov „zdravotná poisťovňa“ slovami „osoba vykonávajúca činnosti na úseku správy zdravotníckych služieb“, čím sa zrejme opäť myslí zdravotná poisťovňa. Preto navrhujeme takéto znenie novelizačného bodu: „V § 9 ods. 1 písm. e) sa za slová „zdravotnou starostlivosťou“ vkladajú slová „ a v jej alebo jeho mene odborne spôsobilá oprávnená osoba, viazaná povinnosťou mlčanlivosti o skutočnostiach tvoriacich profesionálne tajomstvo a povinnosťou dodržiavať zásady profesijnej etiky,“. Terminológia zvolená v smernici zohľadňuje skutočnosť, že jej adresátmi sú členské štáty Európskej únie, ktoré môžu mať rôzne označenia pre „osobu vykonávajúcu dohľad nad zdravotnou starostlivosťou“, v podmienkach Slovenskej republiky to je Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou a preto je vhodné toto označenie ponechať. Cieľom smernice je dosiahnutie jej účelu, nie preberanie jej vágne formulovaných ustanovení do vnútroštátneho práva. 
 	O 	N 	Ustanovenie § 9 ods. 1 písm. e) zákona je transpozíciou článku 8 ods. 3 Smernice 95/46/ES. 
V našom právnom poriadku činnosti v oblasti zdravotníctva upravuje viacero zákonov, najmä: 
zákon č. 576/2004 Z. z. o zdravotnej starostlivosti, službách súvisiacich s poskytovaním zdravotnej starostlivosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, 
zákon č. 577/2004 Z. z. o rozsahu zdravotnej starostlivosti uhrádzanej na základe verejného zdravotného poistenia a o úhradách za služby súvisiace s poskytovaním zdravotnej starostlivosti (v znení zákona č. 720/2004 Z. z.) v znení neskorších predpisov, 
zákon č. 578/2004 Z. z. o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti, zdravotníckych pracovníkoch, stavovských organizáciách v zdravotníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
zákon č. 579/2004 Z. z. o záchrannej zdravotnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, 
zákon č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení zákona č. 95/2002 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov (v znení zákona č. 718/2004 Z. z.) v znení neskorších predpisov, 
zákon č. 581/2004 Z. z. o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 

Zdravotné poisťovne, Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou, Národné centrum zdravotníckych informácií sú prevádzkovatelia, ktorých činnosť je upravená osobitnými zákonmi. 

Zákaz spracúvania ustanovený v § 8 ods. 1 zákona výslovne prelamuje vo vzťahu k týmto prevádzkovateľom § 9 ods. 1 písm. a) návrhu, podľa ktorého „Zákaz spracúvania osobných údajov ustanovený v § 8 ods. 1 neplatí, ak.... právnym titulom (dôvodom) spracúvania osobných údajov je osobitný zákon, právne záväzný akt Európskej únie, alebo medzinárodná zmluva... ,“. 

Ustanovenie § 9 ods. 1 písm. e) zákona má v našich podmienkach za cieľ len vo všeobecnosti doplniť podmienku, ktorá je obsahom čl. 8 ods. 3 smernice, na ktorej trvá EK a podľa ktorej členské štáty bezpodmienečne zabezpečia, že zdravotné údaje bude spracúvať vo všetkých oblastiach zdravotníctva výlučne odborne spôsobilá oprávnená osoba, ktorá je viazaná povinnosťou mlčanlivosti o všetkých profesijných okolnostiach spracúvania zdravotných údajov a povinnosťou dodržiavať zásady profesijnej etiky. 

Prístup k zdravotnej starostlivosti sa vo všetkých členských štátoch vo všetkých prípadoch nemusí uskutočňovať výlučne na základe zákona. Takéto prípady Smernica 95/46/ES pokrýva práve ustanovením Čl. 8 ods. 3. 

Teraz platný text ustanovenia § 9 ods. 1 písm. e) v zákone bol do zákona o ochrane osobných údajov presadený nepriamou novelou zákonom č. 576/2004 Z. z. 

Účelom predkladateľa nie je zahmlievať „určitý“ pojem Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou, ale čo možno najvšeobecnejšie ustanoviť okruh subjektov, na ktoré sa má podmienka vymedzená v ustanovení vzťahovať a zároveň zabrániť duplicite, ktorá by spôsobovala problémy pri výklade. 
Tento (duplicitný) prístup by spôsobil, že na tú istú matériu by sa v tom istom ustanovení zákona o ochrane osobných údajov (§ 9 ods. 1) vzťahovali dva rozdielne právne dôvody spracúvania osobných údajov: 
3. osobitný zákon podľa § 9 ods. 1 písm. a) návrhu, 
4. tento zákon podľa § 9 ods. 1 písm. e) návrhu a to na tie isté konkrétne subjekty napr. na Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou, na ktorého činnosť sa vzťahujú napríklad ustanovenia osobitného zákona č. 581/2004 Z. z.. 

Ak dôjde ku kontrole Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou Úradom na ochranu osobných údajov SR, ten musí zvoliť len jeden z právnych titulov (dôvodov), a to ten, ktorý má pre tento prípad prednosť. 

Z povahy pravidla lex specialis derogat legi generali vyplýva, že osobitný zákon má prednosť pred zákonom všeobecným. 

Predkladateľ sa v tomto konkrétnom prípade prikláňa k názoru, že prednosť i tak bude mať právny dôvod podľa § 9 ods. 1 písm. a) návrhu, teda špeciálny zákon, ktorým je zákon č. 581/2004 Z. z. 
 	
SIS 	K čl. I v ôsmom bode 
 
-? odporúčame vypustiť legálnu definíciu v písmene o) vymedzujúcu priestor prístupný verejnosti, a text adekvátne upraviť, pri vymedzení definičných znakov priestoru prístupného verejnosti ide o také vymedzenie, ktoré sa neodchyľuje od všeobecnej a rozumnej predstavy a chápaniu pojmu priestoru prístupného verejnosti, ide teda o všeobecne známy pojem, ktorého legálne definovanie považujeme za neadekvátne a bezpredmetné. 
 	O 	N 	Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 
Definovanie „priestoru prístupného verejnosti“ na účely tohto zákona si vyžaduje prax a zapracúva sa na základe požiadaviek prevádzkovateľov. 
 	
SIS 	V čl. I v 11. bode 
 
- je potrebné v navrhovanom § 4a ods. 5 zmeniť znenie ustanovenia, z navrhovanej dikcie „Nikto nesmie“, použitím logiky možno dospieť k záveru, že „každý smie“, ide o negáciu negácie, resp. dvojitý zápor, napriek skutočnosti, že slovenčina umožňuje takéto vyjadrenie zákazu, je potrebné v záujme predchádzania nejednoznačnosti výkladu právnej normy negáciu negácie v právnom predpise nepoužívať, preto navrhujeme takéto znenie: „Spracúvať osobitné kategórie osobných údajov v informačnom systéme prevádzkovanom v počítačovej sieti možno len na základe vypracovaného bezpečnostného projektu. “. 
 	O 	N 	Predkladateľ je toho názoru, že takéto slovné spojenie je v našom právnom poriadku zaužívané a štandardne je používané v niekoľkých desiatkach právnych noriem, napríklad: 
Čl. 15 ods. 2 Ústavy SR „Nikto nesmie byť pozbavený života.“. 
Čl. 22 ods. 2 Ústavy SR: „Nikto nesmie porušiť listové tajomstvo ani tajomstvo iných písomností a záznamov,...“. 
Čl. 44 ods. 3 Ústavy SR: „Nikto nesmie nad mieru ustanovenú zákonom ohrozovať ani poškodzovať životné prostredie, prírodné zdroje a kultúrne pamiatky.“. 
§ 121 ods. 2 Trestného poriadku: „....K priznaniu vás nikto nesmie nútiť.“. 
§ 16 ods. 1 zák. č. 25/2006 Z. z. „...Nikto nesmie preskúmavať ich obsah pred uplynutím lehoty určenej na ich predloženie.“ a § 18 ods. 4 písm. c) cit. zákona. 
§ 55 ods. 3 zák. č. 131/2002 Z. z.:„Nikto nesmie tieto práva a povinnosti zneužívať na škodu druhého uchádzača alebo študenta.“. 
Čl. 2 Zákonníka práce: „Nikto nesmie tieto práva a povinnosti zneužívať na škodu druhého účastníka pracovnoprávneho vzťahu alebo spoluzamestnancov.“. 

Slovo „Nikto“ je vo význame „Ani jeden človek“ alebo „žiadny človek“. Nejde o negáciu negácie, resp. dvojitý zápor, ako uvádza pripomienkujúci subjekt. Slovo „nesmie“ znamená „nemá dovolené“. Inak povedané: „Ani jeden človek nemá dovolené...“. 
 	
SIS 	K čl. I 20. bodu 
-? odporúčame slovo „vedia“ nahradiť slovom „vie“; uvedené odôvodňujeme tým, že nie vždy musí takto konať prevádzkovateľ a tretia osoba spoločne, 
- odporúčame v poslednej vete bodkočiarku nahradiť bodkou a text adekvátne gramaticky upraviť, navrhovateľom zvolené riešenie je legislatívno-technicky neadekvátne. 
 	O 	A 	Upravené. 

Upravené. 
 	
SIS 	K 59. novelizačnému bodu 
- v 59. novelizačnom bode požadujeme vypustiť odsek 8, 
- v 59. novelizačnom bode požadujeme zmeniť formuláciu odseku 9 takto: 

„(9) Úradu možno poskytnúť súčinnosť sprístupnením alebo poskytnutím údajov len za podmienok ustanovených osobitným predpisom.33b)“, 

Poznámka pod čiarou k odkazu 33b znie: 
„33b) Napríklad zákon č. 215/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov.“.“ 

Odôvodnenie: 
Na pripomienku k navrhovanému odseku 8 sa vzťahuje odôvodnenie k pripomienke k 55. novelizačnému bodu. Rovnako, ako v prípade zásadnej pripomienky k 55. novelizačnému bodu, považujeme oprávnenie úradu požadovať poskytnutie hlasovej vzorky a vzorky rukopisu za taký zásah do právnej integrity povinnej osoby, ktorý je v porovnaní s oprávneniami orgánov činných v trestnom konaní v zrejmom a príkrom nepomere k účelu konania pre úradom a teda za ďalšie porušenie princípu proporcionality. 
Pripomienkou k navrhovanému odseku 9 požadujeme zmeniť formuláciu tak, aby boli tí, ktorí majú povinnosť zachovávať mlčanlivosť podľa osobitných predpisov, napr. podľa zákona č. 215/2004 Z. z., povinní túto zachovávať naďalej, keďže ide o osobitné predpisy. V opačnom prípade by sa mohli dopustiť spáchania priestupku alebo trestného činu a vystaviť sa tak vyvodeniu administratívnej alebo trestnoprávnej zodpovednosti. Predkladateľom navrhované riešenie predstavuje z hľadiska právneho poriadku celkom neštandardné riešenie, spôsobilé v tých orgánoch verejnej správy, ktorých zamestnanci prípadne aj iné fyzické osoby sú povinné zachovávať mlčanlivosť vážne ohroziť prípadne aj narušiť ich činnosť. 
 	Z 	A 	Bod 59 bol z návrhu vypustený. 
Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
SIS 	K 30. novelizačnému bodu 
- v 30. novelizačnom bode požadujeme upraviť navrhované znenie § 13. 

Odôvodnenie: 
Navrhované lehoty nezohľadňujú lehoty ustanovené inými právnymi predpismi, ako sú napríklad predpisy z oblasti daňového práva, v dôsledku čoho predstavujú ich nepriamu novelizáciu a znemožňujú dosahovanie cieľov sledovaných inými zákonmi, novelizovaný zákon by v takomto znení bol v horizontálnom nesúlade s inými právnymi predpismi. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 14. a 18. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. Predkladateľ pripomienkujúcemu subjektu podrobne vysvetlil dôvody, prečo nemôže akceptovať navrhovanú zmenu. 

Rozpor bol odstránený. 

Predkladateľ nemôže súhlasiť s obsahom odôvodnenia pripomienkujúceho subjektu. 
Pripomienkujúci subjekt výslovne uvádza: „Navrhované lehoty nezohľadňujú lehoty ustanovené inými právnymi predpismi....“. 

Z navrhovaného znenia § 13 ods. 3 vyplýva, že pri vyraďovaní registratúrnych záznamov sa po uplynutí lehoty uloženia postupuje v súlade s osobitným predpisom, ktorým je zák. č. 395/2002 Z. z. o archívoch a registratúrach a o doplnení niektorých zákonov v platnom znení (odkaz 20 na poznámku pod čiarou – ustanovenie bolo spresnené a odkaz bol presunutý na koniec vety). 
V navrhovanom § 13 ods. 4 písm. c) sa ustanovuje, že „lehota uloženia registratúrneho záznamu, ktorý obsahuje osobné údaje sa rozumie aj počet rokov ustanovených zákonom, právne záväzným aktom EÚ alebo medzinárodnou zmluvou“ a podľa § 13 ods. 4 písm. d) „počet rokov určených prevádzkovateľom v registratúrnom pláne.“. 

V týchto ustanoveniach nie sú predkladateľom navrhované žiadne lehoty uloženia registratúrneho záznamu (ako v odôvodnení uvádza pripomienkujúci subjekt), len sa odkazuje na iné zákony ..., v ktorých môžu byť takéto lehoty ustanovené. 

Ministerstvo vnútra SR, ktoré je gestorom zákona č. 395/2002 Z. z., nenamietalo vecný obsah ustanovení § 13 ods. 1, 3 a 4 návrhu. 

Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 

Návrh zákona bol v zmysle pripomienok všetkých pripomienkujúcich subjektov upravený. Pripomienky SIS sú akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 
 	
SIS 	K čl. II 
- žiadame vložiť nový čl. II, ktorý znie: 

„Čl. II 
Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 46/1993 Z. z. o Slovenskej informačnej službe v znení zákona č. 72/1995 Z. z., zákona č. 73/1998 Z. z., zákona č. 256/1999 Z. z., zákona č. 328/2002 Z. z., zákona č. 166/2003 Z. z., zákona č. 178/2004 Z. z., zákona č. 165/2008 Z. z., zákona č. 491/2008 Z. z. a zákona č. 151/2010 Z. z. sa mení a dopĺňa takto: 

1. V § 1 ods. 6 sa na konci pripájajú tieto slová: „a to spravidla utajeným spôsobom.“. 

2. V § 8 sa na konci pripája táto veta: „Služobný preukaz je verejná listina.“. 

3. Doterajší text § 8 sa označuje ako odsek 1 a dopĺňa sa odsekom 2, ktorý znie: 

„(2) Príslušník pri preukazovaní svojej príslušnosti podľa odseku 1 nie je povinný oznámiť svoje meno, priezvisko, funkciu ani hodnosť a nesmie služobný preukaz vydať z rúk; na požiadanie poskytne na nahliadnutie iba prednú stranu služobného preukazu.“. 

4. § 17 znie: 
„(1) Informačná služba je na účely plnenia úloh podľa tohto zákona alebo osobitného zákona v rozsahu svojej pôsobnosti oprávnená vytvárať a prevádzkovať informačné systémy, v ktorých spracúva osobné údaje fyzických osôb a údaje o veciach alebo skutočnostiach, ktoré priamo súvisia s plnením úloh podľa tohto zákona alebo úloh podľa osobitného zákona a v tomto rozsahu je oprávnená viesť informačné systémy a evidencie takýchto údajov. 

(2) Údaje o správaní osoby mladšej ako 14 rokov nesmú byť ukladané do evidencií. 

(3) Informačná služba zabezpečí ochranu osobných údajov spracúvaných v jej informačných systémoch a evidenciách pred 
a) vyzradením, 
b) zneužitím, 
c) poškodením, 
d) neoprávneným zničením, 
e) odcudzením alebo 
f) stratou. 

(4) Ak je to nevyhnutné, informačná služba je oprávnená pri plnení úloh podľa § 2 ods. 1, 2, 4 a na účely spolupráce podľa § 1 ods. 3 a § 16 spracúvať osobitné kategórie osobných údajov. 

(5) Informačná služba je oprávnená spracúvať vo svojich informačných systémoch a evidenciách osobné údaje fyzickej osoby, ktorej sa úlohy informačnej služby priamo týkajú. Osobnými údajmi podľa prvej vety sú 
a) meno, priezvisko a rodné priezvisko, 
b) rodné číslo, 
c) dátum narodenia, 
d) miesto narodenia, 
e) adresa pobytu, 
f) rodinné a osobné vzťahy dotknutej osoby k iným osobám a 
g) osobitné kategórie osobných údajov podľa odseku 4. 

(6) Informačná služba je oprávnená spracúvať osobné údaje, nevyhnutné na plnenie úloh podľa zákona bez súhlasu dotknutej fyzickej osoby, získavať ich z verejne dostupných informačných zdrojov, alebo získavať ich pod krytím iným spôsobom alebo inou činnosťou. Ak si to vyžaduje plnenie jej úloh, môže informačná služba vytvorené informačné systémy a evidencie účelne združovať alebo rozdeľovať. 

(7) Ak údaje uchovávané v evidenciách už nie sú na plnenie ustanovených úloh potrebné, alebo pokiaľ je na to iný zákonný dôvod, je informačná služba oprávnená tieto údaje uložiť spôsobom, ktorý zabráni každému, okrem súdu, v prístupe k nim. 

(8) Záznam získaný monitorovaním priestoru prístupného verejnosti môže byť použitý len na účely podľa tohto zákona alebo osobitného zákona. 4a) 

(9) Riaditeľ upraví interným predpisom podrobnosti o informačných systémoch a evidenciách , najmä o 
a) ich ochrane, 
b) oprávnenosti prístupu k nim, 
c) sprístupňovaní a poskytovaní údajov z nich, 
d) rozsahu, spôsobe a lehote zničenia údajov v informačných systémoch a evidenciách informačnej služby. 

(10) Na spracúvanie osobných údajov informačnou službou sa nevzťahuje všeobecný predpis o ochrane osobných údajov.2)Na sprístupňovanie údajov z evidencií a informačných systémov sa nevzťahuje všeobecný predpis o slobodnom prístupe k informáciám.“ 

Poznámky k odkazom 2 a 4 znejú: 

„2) Zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov. 
4) Napríklad zákon č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, zákon č. 480/2002 Z. z . o azyle a o zmene a doplnení niektorých predpisov v znení neskorších predpisov, zákon č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“. 
4a) Napríklad zákon č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov, zákon č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, Trestný poriadok.“. 

Odôvodnenie: 
V prípade zásadnej pripomienky týkajúcej sa čl. II prvého bodu ide o formulačné spresnenie, ktorého účelom a cieľom je precíznejšie vyjadriť v normatívnom texte právneho predpisu už teraz existujúcu a využívanú možnosť Slovenskej informačnej služby používať technické prostriedky a dopravné prostriedky spravidla aj utajeným spôsobom. Uvedené precizovanie súvisí s ďalšou pripomienkou, ktorej cieľom je, aby chránené priestory Slovenskej informačnej služby mohli byť monitorované aj bez označenia piktogramom, symbolom alebo nápisom. 

V prípade zásadnej pripomienky týkajúcej sa čl. II druhého bodu, cieľom doplnenia novej vety do súčasného § 8 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 46/1993 Z. z. v znení neskorších predpisov je poskytnúť právnu ochranu preukazu príslušníka Slovenskej informačnej služby (ďalej len „služby“), ktorú požívajú iné verejné listiny, keďže preukaz slúži na preukazovanie príslušnosti k službe, na základe čoho vznikajú príslušníkovi služby určité práva a povinnosti a je teda vo verejnom záujme, aby falšovanie takéhoto preukazu bolo protiprávne. 

V prípade zásadnej pripomienky týkajúcej sa čl. II tretieho bodu ide o ustanovenie povinnosti pre príslušníka, cieľom ktorej je precizovať spôsob preukazovania príslušnosti k službe v styku príslušníka so zamestnancami iných orgánov verejnej moci a subjektov súkromného sektora, ako aj stanovenie rozsahu, v akom tieto orgány a subjekty môžu požadovať pri vstupe do svojich budov a priestorov preukázanie totožnosti. Cieľom pripomienky je zosúladenie navrhovaného ustanovenia s § 10 ods. 4 zákona č. 428/2002 Z. z. 

V prípade zásadnej pripomienky týkajúcej sa čl. II štvrtého bodu ide jednak o premietnutie prvej (zásadnej) pripomienky, ktorá konzekventne zohľadňuje komunitárny aspekt už uvedený v odôvodnení k zásadnej pripomienke č. 1. 
Keďže smernica neupravuje spracovanie osobných údajov pre účely verejnej bezpečnosti, bezpečnosti štátu, obrany a pod. a z tohto dôvodu sa ani zákon č. 428/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov nemá vzťahovať na spracovanie osobných údajov Slovenskou informačnou službou, je z hľadiska systematického zaradenie potrebné túto problematiku komplexne riešiť v samotnom zákone Národnej rady Slovenskej republiky č. 46/1993 Z. z. v znení neskorších predpisov a to práve v § 17. Súčasťou takejto komplexnej právnej úpravy je aj oprávnenie spracúvať osobitné kategórie osobných údajov, ktoré je nevyhnutné vzhľadom na charakter úloh, ktoré Slovenská informačná služba plní predovšetkým na úseku boja proti terorizmu a extrémizmu. 
Ochrana osobných údajov je v Slovenskej informačnej službe zabezpečená na vyššej úrovni než akú požaduje zákon o ochrane osobných údajov, nakoľko tieto sú v podmienkach Slovenskej informačnej služby utajovanými skutočnosťami a požívajú právnu ochranu podľa zákona č. 215/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov ako aj trestnoprávnej ochrany, keďže pri neoprávnenom nakladaní s osobnými údajmi je trestná sadzba len do 2 rokov, ale pri neoprávnenej manipulácii s utajovaným skutočnosťami je trestná sadzba od 6 mesiacov do 8 rokov podľa Trestného zákona. 
Zároveň ide aj o legisaltívno-technickú úpravu reflektujúcu nedávny legislatívny vývoj, spočívajúcu napríklad v znížení vekovej hranice osôb, ktorých osobné údaje sa zakazuje spracúvať Slovenskej informačnej službe z 15 rokov na 14 rokov, čo reflektuje zníženie hranice trestnej zodpovednosti v Trestnom zákone. 
Navrhovaným znením § 17 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 46/1993 Z. z. v znení neskorších predpisov zároveň dôjde k zosúladeniu terminológie a právnej úpravy so zákonom č. 428/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov, vzhľadom k tomu, že § 17 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 46/1993 Z. z. v znení neskorších predpisov nebol od svojej účinnosti novelizovaný, až na marginálnu novelu zákonom č. 256/1999 Z. z., ktorá však časovo predchádzala zákonu č. 428/2002 Z. z. a preto zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 46/1993 Z. z. v znení neskorších predpisov v plnom rozsahu nezohľadňuje právny stav vytvorený účinnosťou zákona č. 428/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 14. a 18. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. Predkladateľ pripomienkujúcemu subjektu podrobne vysvetlil dôvody, prečo nemôže akceptovať navrhované znenie. 

Rozpor bol odstránený. 

Predkladateľ v návrhu novelizuje zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov výlučne formou priamej novelizácie. Požiadavka pripomienkujúceho subjektu na zmenu a doplnenie zákona č. 46/1993 Z. z.. o Slovenskej informačnej službe v znení neskorších predpisov je nad rámec predkladaného návrhu zákona. 

Podľa článku 10 ods. 2 Legislatívnych pravidiel vlády SR 
„Ak sa má výnimočne jedným zákonom priamo novelizovať viac zákonov, každý zákon sa novelizuje osobitným článkom.“. 
Výnimočnosť si vykladáme ako situáciu, ku ktorej je potrebné pristúpiť vtedy, ak bez nepriamej novelizácie iného zákona by došlo k porušeniu iných právnych predpisov, k rozporu medzi týmto a iným zákonom, k porušeniu základných práv a slobôd a pod. 

Pripomienkujúci subjekt navrhuje, okrem iného, aj novelu § 17 ods. 5 zákona č. 46/1993 Z. z., podľa ktorej „Na informačné systémy podľa tohto zákona sa nevzťahujú ustanovenia osobitných predpisov o ochrane osobných údajov v informačných systémoch.“. 

Predkladateľ je toho názoru, že citované ustanovenie a aj navrhovaná nepriama novelizácia zákona v navrhovanom rozsahu nie je v súlade s čl. 6. ods. 4 Legislatívnych pravidiel vlády SR, podľa ktorého: „Zákon musí byť v súlade so záväzkami, ktoré pre Slovenskú republiku vyplývajú z medzinárodných zmlúv a iných medzinárodných dokumentov.“. 
Slovenská republika je viazaná medzinárodnou zmluvou Dohovorom RE 108 o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracovaní osobných údajov s dodatkami a Dodatkovým protokolom. 
(Oznámenie MZV SR č. 49/2001 Z. z.) a Dodatkový protokol k Dohovoru RE 108 (Oznámenie MZV SR č. 20/2005 Z. z.). 

Podľa článku 3 ods. 1 Dohovoru RE 108: „Strany sa zaväzujú uplatňovať tento dohovor pri automatizovanom spracúvaní súborov s osobnými údajmi a automatizovanom spracúvaní osobných údajov vo verejnom a súkromnom sektore.“. 

Podľa článku 4 ods. 1 Dohovoru RE 108: „Každá strana prijme vo vnútroštátnom právnom poriadku opatrenia potrebné na aplikáciu základných princípov ochrany osobných údajov, ktoré sú uvedené v tejto kapitole.“. 

SR tieto princípy prebrala do svojho vnútroštátneho poriadku zákonom č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov. 

Podľa článku 9 ods. 1 Dohovoru RE 108 „Z článkov 5, 6 a 8 tohto dohovoru nie sú prípustné nijaké výnimky okrem tých , ktoré sú ustanovené v tomto článku. 

Podľa článku 9 ods. 2 Dohovoru RE 108 „Derogácia ustanovení článkov 5, 6, a 8 tohto dohovoru sa pripúšťa, ak je to v súlade s vnútroštátnym právnym poriadkom danej strany a ak to predstavuje opatrenia potrebné v demokratickej spoločnosti na 
a) ochranu bezpečnosti štátu, verejnej bezpečnosti, menových záujmov štátu alebo potláčanie trestnej činnosti, 
b) ochranu dotknutej osoby alebo práv a slobôd iných.“. 
Výnimky a obmedzenia sa týkajú „kvality osobných údajov (čl. 5), osobitných kategórii osobných údajov (čl. 6) a uplatňovania práv dotknutých osôb (čl. 8). 
Výnimky sa netýkajú článku 3 ods. 1 Dohovoru RE 108. Strany dohovoru sú povinné uplatňovať tento Dohovor RE 108 na všetky subjekty, ktoré spracúvajú osobné údaje vo verejnom a súkromnom sektore, bez výnimky. 
Ďalej podľa článku 1 Dodatku, ktorým bol novelizovaný článok 3 ods. 2 písm. a) Dohovoru RE 108: „Akýkoľvek štát alebo ES môžu ... podať oznámenie prostredníctvom vyhlásenia adresovaného generálnemu tajomníkovi RE, že nebudú uplatňovať tento dohovor na určité kategórie automatizovaných súborov osobných údajov, ktorých zoznam bude predložený. Do tohto zoznamu však nesmú byť zahrnuté kategórie automatizovaných súborov údajov, ktoré sú predmetom ochrany údajov v zmysle vnútroštátneho právneho poriadku. ..“. 
(Pozn./ Podľa článku 1 Dodatku, ktorým bol novelizovaný článok 3 ods. 2 písm. c) Dohovoru RE 108 Slovenská republika podala oznámenie prostredníctvom vyhlásenia generálnemu tajomníkovi RE, že bude tento dohovor uplatňovať aj na súbory osobných údajov, ktoré nie sú automatizovane spracúvané.). 

Podľa článku 25 Dohovoru RE 108: „K ustanoveniam tohto dohovoru nie je možné uplatniť výhrady.“. 

Predkladateľ je toho názoru, že novelu citovaného zákona treba riešiť samostatným návrhom na prerokovanie v osobitnom legislatívnom konaní. 

Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
SIS 	K čl. II 
- žiadame vložiť nový čl. III, ktorý znie: 

„Čl. III 
Zákon č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 638/2005 Z. z., zákona č. 255/2006 Z. z., zákona č. 330/2007 Z. z., zákona č. 668/2007 Z. z., nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 290/2009 Z. z., zákona č. 291/2009 Z. z. a zákona č. 400/2009 sa dopĺňa takto: 

1. V § 33 ods. 4 sa slovo „vzťahujú“ nahrádza slovom „nevzťahujú“. 

2. V § 53 sa za odsek 1 vkladá nový odsek 2, ktorý znie: 

„(2) Na zabezpečenie ochrany objektov a chránených priestorov Slovenskej informačnej služby technickým zabezpečovacím prostriedkom umožňujúcim vyhotovovať zvukovoobrazový záznam sa nevzťahuje všeobecný predpis o ochrane osobných údajov.“ 

Doterajšie odseky 2 až 6 sa označujú ako odseky 3 až 7.“, 

a v nadväznosti na uvedené upraviť nasledujúce články ich prečíslovaním. 

Odôvodnenie: 
Požadovaná zásadná pripomienka zohľadňuje zásadnú pripomienku uplatnenú k § 2a, týkajúcu sa vloženia nového písmena b), v rámci ktorej požadujeme, aby spod pôsobnosti zákona č. 428/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov boli vyňaté osobné údaje získané v rámci bezpečnostnej previerky. 
Účelom 2. novelizačného bodu tohto novelizačného článku je zabezpečiť, aby objekty alebo chránené priestory Slovenskej informačnej služby, ktoré sú utajené a z toho dôvodu aj ich objektová a fyzická bezpečnosť sa uskutočňuje utajeným spôsobom s cieľom, tak ako to Slovenskej informačnej službe ukladá zákon č. 215/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov, zabezpečiť ochranu utajovaných skutočností, nemuseli byť označené piktogramom, symbolom alebo nápisom, ak monitorujú verejne prístupný priestor v bezprostrednej blízkosti týchto objektov alebo chránených priestorov. Navrhované znenie výnimky sa vzťahuje na základe argumentu a maiori ad minus aj na vyhotovovanie len zvukových alebo len obrazových záznamov, vzhľadom k tomu, že k uvedenému možno dospieť prostredníctvom argumentu právnej dogmatiky, nie je potrebné uvedené bližšie uvádzať v normatívnom texte. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 14. a 18. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. Predkladateľ pripomienkujúcemu subjektu podrobne vysvetlil dôvody, prečo nemôže akceptovať navrhovanú zmenu. 

Rozpor bol odstránený. 

Pripomienka je nad rámec predloženého návrhu. 

Predkladateľ je toho názoru, že požiadavka pripomienkujúceho subjektu v navrhovanom rozsahu je v rozpore s čl. 6. ods. 4 Legislatívnych pravidiel vlády SR, podľa ktorého: „Zákon musí byť v súlade so záväzkami, ktoré pre Slovenskú republiku vyplývajú z medzinárodných zmlúv a iných medzinárodných dokumentov.“. 

Platia vyhodnotenia predkladateľa k „čl. II a k 3. novelizačnému bodu“ navrhovaného pripomienkujúcim subjektom. 
Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
SIS 	K 55. novelizačnému bodu 
- v 55. novelizačnom bode požadujeme zrušiť odsek 2 

Odôvodnenie: 
Upozorňujeme, že medzinárodná zmluva, na ktorú sa odkazuje, neustanovuje Úradu na ochranu osobných údajov (ďalej len „úrad“) „intervenčné“ právomoci, navyše nie je zrejmé čo sa má týmto vágnym pojmom na mysli, taktiež pojem „vyšetrovacie právomoci“ nie je zrejmý a z hľadiska rozsahu § 38 ods. 2 možno dospieť k presvedčeniu, že právomoci úradu budú, ak nie rozsiahlejšie, tak porovnateľné s právomocami orgánov činných v trestnom konaní, ktoré však na rozdiel od úradu vyšetrujú trestné činy. Taktiež upozorňujeme, že takéto právomoci úradu nedáva ani Dohovor o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracovaní osobných údajov, preto odkaz na tento dohovor považujeme za bezpredmetný. 
Ďalej považujeme oprávnenia úradu v navrhovanom § 38 ods. 2 za koncipované natoľko široko, že predstavujú taký intenzívny zásah do právnej integrity každého subjektu, ktorý, ak je možný, tak len v trestnom konaní podľa Trestného poriadku, cieľom ktorého je stíhať páchateľov trestných činov. Preto sa domnievame, že týmto dochádza k narušeniu požiadavky proporcionality medzi sledovaným cieľom a prostriedkami použiteľnými na jeho dosiahnutie. Nerešpektovanie zásady proporcionality je v rozpore nielen s komunitárnym právom, ale aj s vnútroštátnym právom, najmä s Ústavou Slovenskej republiky (najmä čl. 19 ods. 3). 
 	Z 	A 	Bod 55 bol z návrhu vypustený. Predkladateľ nesúhlasí s odôvodnením pripomienkujúceho subjektu. 

Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
SIS 	K 3. novelizačnému bodu 
- v 3. novelizačnom bode žiadame upraviť znenie § 2 ods. 1 písm. a) vložením slov: „vrátane jeho ústavného zriadenia,“ a navrhované písmená d) až h) označiť ako písmená e) až i). 

Odôvodnenie: 
Ide o konzekventné premietnutie prvej pripomienky a rozšírenie kautel o ochranu ústavného zriadenia Slovenskej republiky, keďže Slovenská informačná služba, tak ako už bolo uvedené skôr, má za úlohu, okrem iného, aj ochranu ústavného zriadenia. 
 	Z 	A 	Upravené. 

(Pozn./ Podľa predkladateľa nie je potrebné navrhované písmená d) až h) označiť ako písmená e) až i), keďže požadovaná zmena nevkladá do textu nové písmeno len požaduje text písmena a) upraviť. 

Komparáciou jednotlivých pripomienok možno dôjsť k záveru, že si pripomienkujúci subjekt sám sebe do istej miery protirečí. 

Na jednej strane požaduje „premietnutie prvej pripomienky a rozšírenie kautel o ochranu ústavného zriadenia Slovenskej republiky, keďže Slovenská informačná služba, tak ako už bolo uvedené skôr, má za úlohu, okrem iného, aj ochranu ústavného zriadenia“ a na druhej strane v inej pripomienke (k 3. novelizačnému bodu) žiada vložiť nový 4. novelizačný bod, ktorý má znieť: „Tento zákon sa nevzťahuje na ochranu osobných údajov, ktoré spracúvajú spravodajské služby,“. 
 	
SIS 	K 3. novelizačnému bodu 
- za 3. novelizačný bod žiadame vložiť nový 4. novelizačný bod, ktorý znie: 

„4. V § 2a sa vkladajú nové písmená a) a b), ktoré znejú: 
a) spracúvajú spravodajské služby, 
b) sú spracúvané v rámci bezpečnostnej previerky, 
Doterajšie písmená a) a b) sa označujú ako c) a d).“. 

a označenia nasledujúcich novelizačných bodov adekvátne upraviť. 

Odôvodnenie: 
Uvedenú pripomienku uplatňujeme vzhľadom na skutočnosť, že navrhované znenia § 1 a 2, ktoré pozitívne a negatívne vymedzujú vecnú a osobnú pôsobnosť zákona č. 428/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov v plnom rozsahu netransponujú čl. 3 ods. 2 prvá odrážka smernice Európskeho parlamentu a Rady 95/46/EHS z 24. októbra 1995 (ďalej len „smernica“). 
Podľa uvedeného ustanovenia smernice sa táto z hľadiska svojej pôsobnosti nevzťahuje na spracovanie osobných údajov v priebehu činností, ktoré sú mimo rozsahu zákona spoločenstva, ako sú tie, ktoré sú uvedené v čl. 4 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii a čl. 72 zmluvy o fungovaní Európskej Únii v znení Lisabonskej zmluvy a v žiadnom prípade sa neuplatňujú na operácie spracovania týkajúce sa verejnej bezpečnosti, obrany, bezpečnosti štátu (vrátane hospodárskej prosperity štátu, keď sa operácia spracovania týka záležitostí bezpečnosti štátu) a činnosti štátu v oblastiach trestného zákona. Vzhľadom k tomu, že Slovenská informačná služba ako štátny orgán plní, podľa § 1 ods. 2 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 46/1993 Z. z. v znení neskorších predpisov, úlohy vo veciach ochrany ústavného zriadenia, vnútorného poriadku a bezpečnosti štátu a v tomto rozsahu aj získava, sústreďuje a vyhodnocuje informácie o činnosti ohrozujúcej ústavné zriadenie, územnú celistvosť a zvrchovanosť Slovenskej republiky, činnosti smerujúcej proti bezpečnosti Slovenskej republiky, aktivite cudzích spravodajských služieb, organizovanej trestnej činnosti a terorizme, ako aj skutočnostiach spôsobilých vážne ohroziť alebo poškodiť hospodárske záujmy Slovenskej republiky. 
Preto sme toho názoru, že v súlade s primárnym komunitárnym právom sa smernica nevzťahuje na Slovenskú informačnú službu a teda ani zákon č. 428/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon“), ktorý túto smernicu do vnútroštátneho právneho poriadku transponuje, sa nemôže vzťahovať na Slovenskú informačnú službu z hľadiska svojej vecnej a osobnej pôsobnosti. 
Uvedená výnimka z osobnej pôsobnosti zákona nie je vyjadrená ani v § 2 ods. 1 zákona, či už de lege lata alebo de lege ferenda, keďže týmto ustanovením dochádza k transponovaniu nie čl. 3 ods. 2 prvej odrážky, ale čl. 13 smernice, ktorý dáva členským štátom možnosť v taxatívne stanovených prípadoch vnútroštátnym právom upraviť, kedy spracovateľovi osobných údajov nevzniká povinnosť oznámiť dotknutej osobe, že ním spracúvané osobné údaje poskytol tretej strane, in concreto v tomto prípade, okrem iných, aj Slovenskej informačnej službe. Avšak uvedené ustanovenie upravuje výnimku pre subjekty, ktoré spracovávajú osobné údaje a podliehajú osobnej pôsobnosti zákona čo, ale Slovenská informačná služba nie je. Zároveň ide o precizovanie vzájomného vzťahu zákona č. 428/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov a § 17 ods. 5 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 46/1993 Z. z. v znení neskorších predpisov. 
Keďže otázka národnej bezpečnosti nespadá podľa primárneho práva Európskej únie (čl. 4 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii a čl. 72 zmluvy o fungovaní Európskej Únie v znení Lisabonskej zmluvy) a ani podľa sekundárneho práva Európskej únie do výlučnej ako ani do spoločnej právomoci Európskej únie, ale len do výlučnej právomoci toho ktorého členského štátu, je potrebné túto skutočnosť premietnuť do vnútroštátnej právnej úpravy, čo § 1 ani 2 de lege lata ani de lege ferenda nerobí. Preto uplatňujeme túto zásadnú pripomienku. 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 14. a 18. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. Predkladateľ pripomienkujúcemu subjektu podrobne vysvetlil dôvody, prečo nemôže akceptovať zmenu v navrhovanom rozsahu, ale len v rozsahu úpravy ochrany osobných údajov iným (inými) zákonmi vo vzťahu k spravodajským službám. Predkladateľ zároveň podrobne vysvetlil dôvody, prečo nemožno vložiť nové písmeno b) do § 2a v navrhovanom rozsahu. 

Rozpor bol odstránený. 

Predkladateľ je toho názoru, že požiadavka pripomienkujúceho subjektu v navrhovanom rozsahu je v rozpore s čl. 6. ods. 4 Legislatívnych pravidiel vlády SR, podľa ktorého: „Zákon musí byť v súlade so záväzkami, ktoré pre Slovenskú republiku vyplývajú z medzinárodných zmlúv a iných medzinárodných dokumentov.“. 

V odôvodnení sa pripomienkujúci subjekt odvoláva na čl. 3 ods. 2 Smernice 95/46/ES a vyvodzuje, že „smernica sa neuplatňuje v priebehu činností, ktoré sú mimo rozsahu zákona spoločenstva, ako sú tie, ktoré sú uvedené v čl. 4 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii a čl. 72 zmluvy o fungovaní Európskej Únii v znení Lisabonskej zmluvy....“. 

Podľa čl. 3 ods. 2 Smernice 95/46/ES však platí: „Táto smernica sa nevzťahuje na spracúvanie osobných údajov vykonávaných počas činností, ktoré nepatria do oblasti pôsobnosti práva Spoločenstva a sú uvedené v Hlave V a VI Zmluvy o Európskej únii ...“. 

Napríklad „Hlava V Zmluvy o Európskej únii“ zostala aj v znení Lisabonskej zmluvy „Hlavou V s názvom: „Všeobecné ustanovenia o vonkajšej činnosti Únie a osobitné ustanovenia o spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politike“. 
Hlava VI Zmluvy o Európskej únii bola presunutá do článkov Zmluvy o fungovaní Európskej únie. 

Predkladateľ podotýka, že ustanovenie § 2 ods. 1 návrhu preberá do zákona č. 428/2002 Z. z. Čl. 13 Smernice 95/46/ES. Zároveň podotýka, že ustanovenie § 2 ods. 1 návrhu sa týka spracúvaní osobných údajov na vnútroštátnej úrovni. 
Vychádzajúc z originálneho textu Čl. 3 ods. 2 Smernice 95/46/ES, vychádzajúc z originálneho textu bodu 13 Memoranda k Smernici 95/46/ES a vychádzajúc z originálneho textu bodu 43 Memoranda k Smernici 95/46/ES (slovenská verzia prekladu smernice zverejnená v Úradnom vestníku ES je veľmi nepresná) a po dôslednej analýze obsahu dokumentov (Hlava V a VI Zmluvy o EÚ) predkladateľ konštatuje, že výnimku Čl. 3 ods. 2 Smernice 95/46/ES možno chápať len v nasledovnom rozsahu: „Táto smernica sa nevzťahuje na spracúvanie osobných údajov na účely plnenia úloh spoločného záujmu členských štátov Európskej únie, ktoré podlieha jednotnému postupu a spolupráci v oblasti spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky podľa Hlavy V Zmluvy o EÚ alebo v oblasti policajnej a súdnej spolupráce v trestných veciach podľa kapitol I, IV a V Hlavy V tretej časti Zmluvy o fungovaní Európskej únie a ich spracúvanie je nevyhnutné na zabezpečenie verejného záujmu, ktorý sa týka verejnej bezpečnosti, obrany a bezpečnosti štátu vrátane zaistenia hospodárskej stability štátu, ak je takéto spracúvanie spojené s otázkami bezpečnosti štátu a činností v oblasti trestného práva.“. 

Pripomienkujúci subjekt sa v odôvodnení odvoláva na čl. 4 ods. 2 Zmluvy o EÚ (Lisabonská zmluva), podľa ktorého platí: 
„Únia rešpektuje rovnosť členských štátov pred zmluvami, ako aj ich národnú identitu, obsiahnutú v ich základných politických a ústavných systémoch vrátane regionálnych a miestnych samospráv. Rešpektuje ich základné štátne funkcie, najmä zabezpečovanie územnej celistvosti štátu, 
udržiavanie verejného poriadku a zabezpečovanie národnej bezpečnosti. Predovšetkým národná bezpečnosť ostáva vo výlučnej zodpovednosti každého členského štátu.“. 

Z analýzy a dopadovej štúdie implementácie Smernice 95/46/ES Európskou komisiu z rokov 2001 a 2003 výslovne vyplýva: „Členské štáty iba minimálne využili možnosť úplne zo svojich zákonov odstrániť spracovanie týkajúce sa záležitostí uvedených v čl. 3 ods. 2, prvý odsek smernice. Írsky a španielsky zákon uvádza takéto výnimky v prípade bezpečnosti a/alebo terorizmu a vážnych organizovaných trestných činov. Ostatné členské štáty upravujú spracovanie údajov týkajúcich sa oblastí, ktoré definuje čl. 3 ods. 2, prvý odsek smernice v samostatných zákonoch, ale to neznamená, že podliehajú režimu, ktorý nie je v súlade so zásadami smernice.“. 

Zároveň platí, že SR je viazaná medzinárodnou zmluvou Dohovorom RE 108 o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracovaní osobných údajov s dodatkami a Dodatkovým protokolom. 
(Oznámenie MZV SR č. 49/2001 Z. z.) a Dodatkový protokol k Dohovoru RE 108 (Oznámenie MZV SR č. 20/2005 Z. z.). 

Podľa článku 3 ods. 1 Dohovoru RE 108: „Strany sa zaväzujú uplatňovať tento dohovor pri automatizovanom spracúvaní súborov s osobnými údajmi a automatizovanom spracúvaní osobných údajov vo verejnom a súkromnom sektore.“. 

Podľa článku 4 ods. 1 Dohovoru RE 108: „Každá strana prijme vo vnútroštátnom právnom poriadku opatrenia potrebné na aplikáciu základných princípov ochrany osobných údajov, ktoré sú uvedené v tejto kapitole.“. 

SR tieto princípy prebrala do svojho vnútroštátneho poriadku zákonom č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov. 

Podľa článku 9 ods. 1 Dohovoru RE 108 „Z článkov 5, 6 a 8 tohto dohovoru nie sú prípustné nijaké výnimky okrem tých , ktoré sú ustanovené v tomto článku. 

Podľa článku 9 ods. 2 Dohovoru RE 108 „Derogácia ustanovení článkov 5, 6, a 8 tohto dohovoru sa pripúšťa, ak je to v súlade s vnútroštátnym právnym poriadkom danej strany a ak to predstavuje opatrenia potrebné v demokratickej spoločnosti na 
a) ochranu bezpečnosti štátu, verejnej bezpečnosti, menových záujmov štátu alebo potláčanie trestnej činnosti, 
b) ochranu dotknutej osoby alebo práv a slobôd iných.“. 
Výnimky a obmedzenia sa týkajú „kvality osobných údajov (čl. 5), osobitných kategórii osobných údajov (čl. 6) a uplatňovania práv dotknutých osôb (čl. 8). 
Výnimky sa netýkajú článku 3 ods. 1 Dohovoru RE 108. Strany dohovoru sú povinné uplatňovať tento Dohovor RE 108 na všetky subjekty, ktoré spracúvajú osobné údaje vo verejnom a súkromnom sektore, bez výnimky. 
Ďalej podľa článku 1 Dodatku, ktorým bol novelizovaný článok 3 ods. 2 písm. a) Dohovoru RE 108: „Akýkoľvek štát alebo ES môžu ... podať oznámenie prostredníctvom vyhlásenia adresovaného generálnemu tajomníkovi RE, že nebudú uplatňovať tento dohovor na určité kategórie automatizovaných súborov osobných údajov, ktorých zoznam bude predložený. Do tohto zoznamu však nesmú byť zahrnuté kategórie automatizovaných súborov údajov, ktoré sú predmetom ochrany údajov v zmysle vnútroštátneho právneho poriadku. ..“. 
(Pozn./ Podľa článku 1 Dodatku, ktorým bol novelizovaný článok 3 ods. 2 písm. c) Dohovoru RE 108 Slovenská republika podala oznámenie prostredníctvom vyhlásenia generálnemu tajomníkovi RE, že bude tento dohovor uplatňovať aj na súbory osobných údajov, ktoré nie sú automatizovane spracúvané.). 

Podľa článku 25 Dohovoru RE 108: „K ustanoveniam tohto dohovoru nie je možné uplatniť výhrady.“. 

Rozsah pôsobnosti právne záväzných aktov EÚ prijatých napríklad podľa Hlavy VI Zmluvy o Európskej únii je vyjadrený v Memorande k takémuto právne záväznému aktu. 
Napríklad dňa 27. 11. 2008 bolo prijaté Rámcové Rozhodnutie Rady 2008/977/SVV o ochrane osobných údajov spracúvaných v rámci policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach. 

Rozhodnutie je záväzné pre adresáta a má priamy účinok. 

Podľa bodu 2 Memoranda k Rozhodnutiu platí: 
„Spoločný postup v oblasti policajnej spolupráce podľa článku 30 ods. 1 písm. b) Zmluvy o Európskej únii a spoločný postup v oblasti justičnej spolupráce v trestných veciach podľa článku 31 ods. 1 písm. a) Zmluvy o Európskej únii predpokladajú potrebu spracúvania príslušných informácií, ktoré by malo podliehať príslušným ustanoveniam o ochrane osobných údajov.“. 

Podľa bodu 36 Memoranda k Rozhodnutiu platí: 
„Článok 47 Zmluvy o Európskej únii stanovuje, že žiadne z jej ustanovení nemá vplyv na zmluvy o založení Európskych spoločenstiev alebo nasledujúce zmluvy a akty, ktoré ich menia alebo dopĺňajú. V dôsledku toho toto rámcové rozhodnutie nemá vplyv na ochranu osobných údajov v zmysle práva Spoločenstva, ako ju ustanovuje najmä smernica 95/46/ES, nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES z 12. júla 2002 týkajúca sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií (smernica o súkromí a elektronických komunikáciách).“. 

Podľa bodu 41 Memoranda k Rozhodnutiu platí: 
„Týmto rámcovým rozhodnutím nie je dotknutý Dohovor Rady Európy o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracúvaní osobných údajov, jeho dodatkový protokol z 8. novembra 2001, ani dohovory Rady Európy o justičnej spolupráci v trestných veciach.“. 

Podľa bodu 48 Memoranda k Rozhodnutiu platí: 
„Toto rámcové rozhodnutie rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznávané najmä v Charte základných práv Európskej únie. Cieľom tohto rámcového rozhodnutia je zabezpečiť úplné dodržiavanie práva na súkromie a práva na ochranu osobných údajov zohľadnených v článkoch 7 a 8 charty.“. 

Nemožno ustanoviť generálnu výnimku zo zákona o ochrane osobných údajov pre spracúvanie osobných údajov v informačných systémoch spravodajských služieb bez toho, aby zásady ochrany osobných údajov pri ich spracúvaní spravodajskými službami neustanovoval v súlade s Dohovorom RE 108 a Smernicou 95/46/ES iný (iné) osobitné zákony. 
 	
SIS 	K 55. novelizačnému bodu 
- za 55. novelizačný bod požadujeme vložiť nový 56. novelizačného bod, ktorým sa zruší § 35 ods. 8 zákona a ktorý znie: 

„V § 35 sa zrušuje odsek 8.“ 

a text adekvátne gramaticky upraviť. 

Odôvodnenie: 
Zmenu navrhujeme z dôvodu že, podľa zákona č. 215/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov predseda úradu už nie je oprávnenou osobou s osobitným postavením na oboznamovanie sa s utajovanými skutočnosťami. Ak sa bude musieť predseda úradu oboznamovať s utajovanými skutočnosťami počas výkonu funkcie, musí mať vykonanú bezpečnostnú previerku podľa citovaného zákona. 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 14. a 18. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. 

Rozpor bol odstránený. 

Pripomienka je nad rámec predkladaného návrhu. 
Ustanovenie bolo spresnené. 
 	
SIS 	K 26. novelizačnému bodu 
- za 26. novelizačný bod žiadame vložiť nový 27. novelizačný bod, ktorý znie: 

„27. V § 10 ods. 7 prvej vete sa za slovo „účely“ vkladá slovo „ochrany“ a v tretej vete sa za slovo „účel“ vkladajú slová „podľa prvej vety,“.“. 

a označenia nasledujúcich novelizačných bodov adekvátne upraviť. 

Odôvodnenie: 
V prípade zásadnej pripomienky k vloženiu nového 27. novelizačného bodu, ide precizovanie dotknutého ustanovenia a zároveň o zosúladenie tretej vety s prvou a to tak, aby účel využitia vyhotoveného záznamu korešpondoval s účelom jeho vyhotovenia. 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 14. a 18. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. 

Rozpor bol odstránený. 

Pripomienka je nad rámec predkladaného návrhu. 
Ustanovenie § 10 ods. 7 zákona nebolo predmetom návrhu. Vzhľadom na pripomienky ostatných pripomienkujúcich subjektov bolo ustanovenie § 10e z návrhu vypustené. Aj z tohto dôvodu sa bude problematika monitorovacích systémov riešiť osobitne. Predkladateľ však berie pripomienku na vedomie. 
 	
SIS 	K 70. novelizačnému bodu 
- v 70. novelizačnom bode požadujeme v § 55a ods. 9 nahradiť slová „do súladu“ slovami „spolu s bezpečnostnými projektmi zosúladiť“. 

Odôvodnenie: 
Cieľom pripomienky je konkretizovať dotknuté prechodné ustanovenie tak, aby z neho expressis verbis vyplývala povinnosť nielen zosúladiť so znením zákona účinným od 1. júla 2011 fungujúce informačné systémy, do 31. decembra 2011, ale aj zosúladiť bezpečnostné projekty, ktoré sú nevyhnutné z hľadiska zabezpečenia ochrany a bezpečnosti spracovávaných osobných údajov z hľadiska technického, organizačného a personálneho na strane prevádzkovateľ a sprostredkovateľ. V predkladateľom navrhovanom znení sa k tejto povinnosti možno dostať len nepriamo prostredníctvom výkladu, čo môže spôsobovať aplikačné problémy v praxi. 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 14. a 18. 03. 2011 na Úrade na ochranu osobných údajov SR. Predkladateľ pripomienkujúcemu subjektu podrobne vysvetlil dôvody, prečo nemôže pripomienku akceptovať v plnom rozsahu. 

Rozpor bol odstránený. 

Upravené a spresnené. 

Pozn./ Podľa § 55a ods. 9 návrhu platí: 
„Prevádzkovatelia fungujúcich informačných systémov sú povinní ich uviesť do súladu s týmto zákonom do 31. decembra 2011. Týmto nie sú dotknuté odseky 1 až 6.“. 

Pripomienkujúci subjekt navrhuje nahradiť slová „do súladu“ slovami „spolu s bezpečnostnými projektmi zosúladiť“. 

Po zapracovaní pripomienky by text ustanovenia znel: 
„Prevádzkovatelia fungujúcich informačných systémov sú povinní ich uviesť spolu s bezpečnostnými projektmi zosúladiť s týmto zákonom do 31. decembra 2011. Týmto nie sú dotknuté odseky 1 až 6.“. 

Predkladateľ je toho názoru, že text, ktorý takouto úpravou vznikne, je nezrozumiteľný. 

Predkladateľ aj vzhľadom na pripomienku k bodu 70 pripomienkujúceho subjektu – „odsek 9 odporúčame formulovať v jednotnom čísle“ – upravil odsek 9 (bezpečnostný projekt je len jedným z opatrení) napríklad nasledovne: 
„(9) Prevádzkovateľ fungujúceho informačného systému je povinný prijať a vykonať technické, organizačné a personálne opatrenia podľa tohto zákona a uviesť spracúvanie osobných údajov vo svojom informačnom systéme do súladu s týmto zákonom do xx. xx. xxxx. Týmto nie sú dotknuté odseky 1 až 4.“. 
 	
SBA 	K bodu 11, § 4a Základné ustanovenia 
 
Nové znenie odseku 3 ustanovuje požiadavku na registráciu informačného systému na úrade. Novela však nerieši situáciu, v ktorej informačný systém už raz registrovaný na úrade bol, avšak bol úradom odregistrovaný. Takýto subjekt ostáva v právnej neistote či novela ustanovuje novú všeobecnú požiadavku na znovuregistráciu aj takéhoto informačného systému.. 
 	O 	N 	Predkladateľovi nie je jasné, z čoho pripomienkujúci subjekt vyvodil, že § 4a ods. 3 návrhu ustanovuje požiadavku na registráciu IS. 

Vypustením textu § 29 ods. 2 zákon predpokladá u každého informačného systému buď jeho registráciu a ak jej nepodlieha, potom prevádzkovateľ musí o informačnom systéme viesť evidenciu. 

Platí pravidlo – prevádzkovateľ informačný systém buď registruje alebo eviduje. 

Subjekt nemá prečo zostať v neistote, ak úrad rozhodol o tom, že jeho informačný systém nepodlieha registrácii. Potom mal o tomto IS bezodkladne začať viesť evidenciu. A bude ju viesť aj naďalej. Tým splní jednu z podmienok – prevádzkovateľ o IS vedie evidenciu. 

Ustanovenie § 4a ods. 3 návrhu v tejto súvislosti „nič nové“ nezavádza ani neustanovuje, len na vyššie uvedenú skutočnosť prevádzkovateľa v základných ustanoveniach upozorňuje. 
 	
SBA 	K bodu 12 
 
Navrhujeme doplniť text, a zmeniť bodku za bodkočiarku v ust. § 5 ods. 1 návrh zákona, ktorý znie: 
"Spracúvať osobné údaje vo vlastnom mene smie len prevádzkovateľ, a to len na účel, ktorý vymedzil sám alebo spolu s inými, alebo na účel ustanovený zákonom; tým nie je dotknuté ustanovenie § 6 ods. 4." 
Odôvodnenie: 
Je potrebné zosúladiť ust. § 5 ods. 1 a § 6 ods. 4 návrhu zákona, tak aby bol jasné určenie účelu spracovania osobných údajov. 
 	O 	ČA 	Ustanovenia boli upravené aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy.  	
SBA 	K bodu 5 
 
Navrhujeme doplniť text v ust. § 4 ods. 1 písm. c) návrhu zákona, ktorý znie: 
"sprístupňovaním osobných údajov oznámenie osobných údajov alebo umožnenie prístupu k nim osobe s výnimkou dotknutej osoby alebo oprávnenej osoby, ktorá ich nebude spracúvať ako prevádzkovateľ, zástupca prevádzkovateľa, sprostredkovateľ a tretia strana." 
Odôvodnenie: 
Vo vzťahu k iným ustanoveniam napr. ust. § 7 ods. 3, §10 ods. 8, § 10a ods. 1 písm. g) bod. 3 a § 18 ods. 2 a pre zachovanie definície sprístupnenie a s ňou súvisiacich povinností je potrebné z okruhu osôb vylúčiť dotknutú osobu a oprávnenú osobu. 
 	O 	ČA 	Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy.  	
SBA 	K bodu 17 
 
Navrhujeme vypustiť text za bodkočiarkou v ust. § 7 ods. 3 návrhu zákona, ktorý znie: 
"; takáto osobitná úprava však nesmie byť v rozpore s ustanovením tohto zákona." 
Odôvodnenie: 
Uvedený text je v rozpore s pravidlom, že osobitný právny predpis má prednosť pred všeobecným právnym predpisom. Napr. v zákone o bankách, zákone o platobných službách alebo zákone o finančnom sprostredkovaní je špecifická úprava ochrany osobných údajov, ktorá v niektorých ustanoveniach upravuje ochranu osobných údajov odlišne. 
 	O 	N 	Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“ najmä bod VIII. 	
SBA 	K bodu 10 
 
Navrhujeme doplniť text v ust. § 4 ods. 8 návrhu zákona, ktorý znie: 
"Príjemcom je každý, komu sa údaje poskytujú alebo sprístupnia; za príjemcu sa nepovažuje oprávnená osoba, úrad a prevádzkovateľ podľa § 2 ods. 1 písm. g)." 
Odôvodnenie: 
Napr. vo vzťahu k ust. § 10a ods. 1 písm. g) bod. 3 považujeme za neodôvodnené, aby sa poskytovali informácie o okruhu príjemcov, a teda vo vzťahu k ust. § 4 ods. 8 návrhu zákona informácie o okruhu oprávnených osôb. 
 	O 	A 	Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok aj ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy, obsahu právne záväzných aktov EÚ a medzinárodných zmlúv, ktorými je SR viazaná.  	
SBA 	K bodu 42 
 
Navrhujeme vypustiť písm. j) v ust. § 20 ods. 1 návrhu zákona: 
Odôvodnenie: 
Považujeme za oprávnenia dotknutej osoby upravené v ust. § 20 pôvodného zákona a doplnené navrhovaným zákonom s výnimkou písm. j) za dostačujúce. Nie je dôvod, aby informačný systém prevádzkovateľa bol takto sprístupňovaný dotknutým osobám. 
 	O 	N 	Ustanovenie bolo upravené. 

Podľa Čl. 41 memoranda k Smernici 95/46/ES: 
„každá osoba musí mať právo na prístup k údajom, ktoré sa jej týkajú a ktoré sú predmetom spracúvania, aby sa predovšetkým mala možnosť presvedčiť o ich presnosti a o oprávnenosti ich spracúvania; ...toto právo nesmie narušovať obchodné tajomstvo ani duševné vlastníctvo, zvlášť nie autorské právo chrániace programové vybavenie; to však bezpochyby nesmie viesť k odmietnutiu poskytnúť všetky informácie dotknutej osobe,“. 
Smernica v tejto ako aj viacerých ďalších svojich častiach zámerne poukazuje na právo dotknutej osoby na prístup k údajom, ktoré sa jej týkajú, a nielen na právo k osobným údajom, ktoré sa jej týkajú, aby tak zahrnula do práva aj údaje a informácie, ktoré so spracúvanými osobnými údajmi súvisia. 
Charta je plnohodnotným záväzným prameňom primárneho komunitárneho práva. 

Podľa Čl. 8 Charty základných práv EÚ: 
„1. Každý má právo na ochranu osobných údajov, ktoré sa ho týkajú. 
2. Každý má právo na prístup k zhromaždeným údajom, ktoré sa ho týkajú, a právo na ich opravu.“. 

Prístup k údajom musí byť zaručený bez ohľadu na to, v akej forme sú spracúvané. Prevádzkovateľ musí zabezpečiť, aby nedošlo k úniku údajov, ktoré sa dotknutej osoby netýkajú. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“ najmä bod I. 
 	
SBA 	K bodu 47 
§13 Prenos osobných údajov do tretích štátov 
Odsek 13 uvedeného paragrafu v novele stanovuje nový pojem vývozca údajov, ktorý nie je nikde špecifikovaný a nie je jasný status vývozcu údajov a jeho zákonné povinnosti v prípade že je zároveň sprostredkovateľom / poskytovateľom osobných údajov. 
Pojem navrhujeme definovať. 
 	Z 	N 	Pojmy vývozca/dovozca sú použité v Rozhodnutí Komisie o štandardných zmluvných doložkách pre prenos osobných údajov .. Ú. v. EÚ L 39, 12.02.2010, s 5,(2010/87/EÚ). Pojem spracovateľ (sprostredkovateľ) je definovaný iba smernicou 95/46/ES.Prenosy z tretích krajín do EÚ nepodliehajú európskej úprave ochrany osobných údajov, ibaže sa strany na tom dohodnú. 	
SBA 	K bodu 28 
 
V ustanovení § 10e ods. 3 návrhu zákona navrhujeme na konci vložiť vetu: 
"Tento odsek sa nevzťahuje na prevádzkovateľa, ktorý monitoruje priestor prístupný verejnosti v súlade s osobitným zákonom." 
Odôvodnenie: 
Banky majú právo v zmysle zákona o bankách monitorovať svoje priestory prístupné verejnosti. Nie je preto účelné, aby banky registrovali svoj monitorovací informačný systém na Úrade na ochranu osobných údajov. 
 	Z 	A 	Ustanovenie § 10e bolo z návrhu vypustené. 	
SBA 	K bodu 28,  
§10d, Úradné doklady 
Novela oprávňuje robiť len výpisy a odpisy z úradných dokladov, to neplatí ak osobitný zákon ustanoví o aké úradné doklady ide, ich počet a obsah. Osobitný zákon, napr. § 31 zákona č.186/2009 Z.z. o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve, umožňuje získať osobné údaje kopírovaním a skenovaním, avšak nevypočítava druh osobných dokladov, ktoré je takto možné spracovať. Tým pádom výnimka stanovená novelou nie je prakticky uplatniteľná je nutné pozmeniť znenie novely, alebo spresniť znenie osobitných zákonov, na ktoré komentované ustanovenie odkazuje. 
Navrhujeme zmeniť formuláciu tak, aby nebolo potrebné novelizovať ďalšie zákony, resp. v dôvodovej správe doložke dopadov vymenovať, ktoré ďalšei zákony budú musieť byť novelizované. 	Z 	A 	Ustanovenie § 10d ods. 1 bolo z návrhu vypustené.  	
SBA 	K bodu 28  
§10c 
Odsek 2 stanovuje požiadavku viditeľnosti a čitateľnosti informácií určených dotknutým osobám. WSS považuje uvedené ustanovenie za neurčité a tým pádom za nevykonateľné. Navrhujeme presne a objektívne špecifikovať zákonnú požiadavku na veľkosť, prípadne veľkosť tlačeného písma. 
 	Z 	A 	Spresnené. 	
SBA 	K bodu 21 
 
Navrhujeme doplniť vetu na konci ods. 5 ust. § 7 návrhu zákona v znení: 
"To neplatí, ak sa osobné údaje spracúvajú na základe osobitného zákona podľa odseku 3." 
Odôvodnenie: 
Navrhujeme ponechať výnimku tak ako je uvedená v pôvodnom texte zákona. 
 	Z 	A 	Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok aj ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 	
SBA 	K bodu 70 a čl. III. 
Navrhujeme primerane upraviť / predĺžiť prechodné ustanovenia zákona, ktoré budú korešpondovať s predpokladaným nadobudnutím platnosti a účinnosti novely a ostane zachovaná primerane dlhá doba na implementáciu zmien do praktického života tak aby bolo učinené zadosť požiadavkám zákona. 
Účinnosť navrhujeme k 1.1.2012 alebo predĺženie lehôt v §55a 	Z 	ČA 	Podľa predkladateľa je všeobecná lehota ustanovená prechodným ustanovením dostatočne dlhá. 
V čase nadobudnutia účinnosti zákona č. 428/2002 Z. z. 
(1. september 2002) postačovala všeobecná lehota 6 mesiacov, a vtedy boli viac menej všetky povinnosti pre prevádzkovateľa nové. Rovnaká všeobecná lehota 6 mesiacov postačovala aj pri novele zákona v roku 2005 (zákon č. 90/2005 Z. z.). 
Podstatná väčšina navrhovaných zmien a doplnení v tomto návrhu neprináša nové povinnosti pre prevádzkovateľa, ale len doterajšie spresňuje a precizuje. 

Účinnosť bola posunutá. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
SBA 	K bodu 28 
 
Navrhujeme vypustiť písm. c) a d) v ust. § 10a ods. 9 návrhu zákona 
Odôvodnenie: 
Zákonodarca v daných ustanoveniach konkretizuje príliš striktne spôsob poskytovania informácií dotknutej osobe prevádzkovateľom. Informačné povinnosti, ktoré je povinný poskytnúť prevádzkovateľ spôsobom upraveným v ust. § 10a ods. 9 písm. a) alebo b) považujem za dostatočné. Ďalšie ústne vysvetlenia či ústne odpovede, ktoré je povinný prevádzkovateľ poskytnúť v zmysle namietaných ustanovení považujeme za nadbytočné a môžu byť spochybniteľné v prípadnom správnom alebo súdnom konaní. Dotknutá osoba má vždy oprávnenie na poskytnutie ďalších informácii v zmysle ust. § 20 zákona. 
 	Z 	ČA 	Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok aj ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 

Predmetné ustanovenia sú potrebné a pokrývajú najmä situácie, keď nedochádza k osobnému kontaktu medzi prevádzkovateľom a dotknutou osobou pri získavaní osobných údajov, napr. pri ich získavaní cez telefón,... 
Takéto telefonické rozhovory so zákazníkmi sú spravidla nahrávané, a preto je možné overiť, či informácie boli poskytnuté v potrebnom rozsahu. 
 	
SBA 	Nejasne definovaný zákaz retroaktivity 
Novela zákona rozsiahlym spôsobom zasahuje do existujúceho právneho stavu. Mení samotnú definíciu pojmu osobné údaje, zavádza nové pojmy a legislatívne skratky a v neposlednom rade upresňuje a precizuje i súhlas dotknutej osoby so spracúvaním osobných údajov. Na základe týchto rozsiahlych zmien, ktoré kladú nové požiadavky na udelený súhlas so spracovaním osobných údajov nie je jasne vyriešené či, súhlas so spracovaním osobných údajov udelený prevádzkovateľovi na základe v doteraz platného zákona je platný i po účinnosti predkladanej novely a je platným zákonným titulom na spracovanie osobných údajov i naďalej. Navrhujeme platnosť súhlasu so spracovaním osobných údajov podľa doterajších predpisov jasne vyriešiť v prechodných ustanoveniach k novele. 	Z 	N 	Názor „rozsiahle zmeny“ ktorý subjekt použil, predkladateľ považuje za nenáležitý. 
Rovnaké povinnosti mal prevádzkovateľ aj doteraz, len zákon ich explicitne priamo neustanovoval a vyplývali nepriamo z jednotlivých ustanovení zákona. Z dôvodu právnej istoty sa tieto povinnosti ustanovujú výslovne. 

Pripomienkujúci subjekt vec súhlasu dotknutej osoby zbytočne dramatizuje, keď výslovne uvádza: „Na základe týchto rozsiahlych zmien, ktoré kladú nové požiadavky na udelený súhlas so spracovaním osobných údajov...“. 

V súvislosti so súhlasom dotknutej osoby sa tri povinnosti spresňujú a precizujú, keď sa výslovne ustanovuje: 
1) určiť čas platnosti súhlasu dotknutej osoby, 
2) bezodkladne zablokovať osobné údaje, keď dotknutá osoba súhlas odvolá, 
3) mať na každé spracúvanie na základe súhlasu osobitný súhlas. 

Povinnosť určiť čas platnosti súhlasu, ktorý musí byť obmedzený a primeraný účelu spracúvania má prevádzkovateľ aj podľa zákona v teraz platnom znení. Vyplýva z ustanovenia § 6 ods. 1 písm. b) – určiť podmienky spracúvania osobných údajov v nadväznosti na ustanovenie § 6 ods. 1 písm. g) zákona (čl. 6 ods. 1 písm. e) smernice, čl. 5 písm. e) Dohovoru RE 108) – spracúvať osobné údaje vo forme umožňujúcej identifikáciu fyzickej osoby počas doby nie dlhšej ako je nevyhnutné na dosiahnutie účelu spracúvania a zlikvidovať tie osobné údaje, ktorých účel spracúvania skončil (§ 6 ods. 1 písm. h) zákona a § 13 ods. 1zákona). 
Dotknutá osoba má aj teraz právo súhlas kedykoľvek odvolať. Vyplýva to z ustanovenia § 4 ods. 1 písm. i) zákona, podľa ktorého musí byť súhlas dotknutej osoby slobodný (inak povedané, nesmie byť vynútený), i to zákon ustanovuje v § 6 ods. 1 písm. i) zákona. 
Ak prevádzkovateľ doteraz spracúval osobné údaje na viac účelov na základe jedného súhlasu, potom konal v rozpore s § 6 ods. 1 písm. e) zákona, de facto ich spracúval v jednom IS a zrejme porušoval aj ustanovenie § 6 ods. 1 písm. d) zákona, pretože je nepravdepodobné, že na rozdielne účely spracúval presne ten istý rozsah osobných údajov. A taktiež s veľkou pravdepodobnosťou nedodržiaval ani ustanovenie § 6 ods. 1 písm. h) a § 13 ods. 1 zákona, ak lehota na likvidáciu u rozdielnych účelov bola rozdielna. Nevedel ich zlikvidovať, keďže ich mal v jednom IS, pod jedným súhlasom, a navyše možno i na jednom nosiči dát. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“ najmä bod III. 
 	
NROZP 	bodu 28 
Do § 10c) navrhujeme na koniec doplniť ods. 3 s nasledovným textom: 
„(3) Webové sídla, na ktorých sú zverejňované Informácie určené dotknutým osobám alebo verejnosti vyžadujúce poskyt nutie osobných údajov musia zodpovedať štandardom prístupnosti stanoveným osobitným predpisom“ 

Poznámka pod čiarou: 
312/2010 výnos min. financií o štandardoch pre informačné systémy verejnej správy 

Odôvodnenie: 
Bezpečné a zodpovedné poskytnutie osobných údajov vyžadované pri úmysle využiť službu prezentovanú prostredníctvom webovského sídla poskytovateľa služby jje podmienené možnosťou oboznámiť sa s podmienkami a ďalšími informáciami o ponúkanej službe. Rešpektovanie štandardov prístupnosti celým webovým sídlom umožní osobám so zdravotným postihnutím a inakšie znevýhodneným osobám získať informácie potrebné na zodpovedné rozhodnutie sa o poskytnutí vlastných osobných údajov. 
 	O 	N 	Povinnosti prevádzkovateľa ustanovené v uvedenom zákone (č. 312/2010 Z. z.) majú všeobecnú platnosť. Predkladateľ je preto toho názoru, že tieto zásady nie je nutné zapracovať aj do tohto návrhu.  	
NROZP 	bodu 19 
Tento bod navrhujeme z návrhu zákona vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Návrh považujeme za nadbytočné sprísnenie už i tak príliš prísnych pravidiel ochrany osobných údajov. Nevidíme dôvod, ak prevádzkovateľ má niekoľko samostatných oddelených informačných systémov, aby sa na systém, v ktorom eviduje len mená, priezviská a adresy osôb, vzťahovali prísnejšie pravidlá len z toho dôvodu, že prevádzkuje i ďalší nezávislý informačný systém s podrobnejšími údajmi. 

 	O 	N 	Z odôvodnenia pripomienkujúceho subjektu vyplýva, že na danú problematiku neaplikuje všetky relevantné ustanovenia zákona a jeho názor je motivovaný nesprávnym výkladom základných pojmov ochrany osobných údajov. 

Predkladateľ by mohol uvedené ustanovenie zo zákona úplne vypustiť, pretože smernica takúto výnimku nepozná. V zákone však túto výnimku ponecháva z dôvodu aplikačnej praxe pre prípady, keď prevádzkovateľ nespracúva žiadne osobné údaje dotknutej osoby, ale z rôznych dôvodov sa v určitom momente potrebuje s dotknutou osobou skontaktovať a na tento účel získa jej kontaktné údaje potrebné na uskutočnenie poštového styku (v rozsahu titul, meno, priezvisko, adresa). Toto ustanovenie (§ 7 ods. 4 písm. d) zákona) sa pre prevádzkovateľa v tomto prípade stáva právnym titulom (dôvodom) na spracúvanie osobných údajov. Preto nepotrebuje žiadny súhlas na uskutočnenie kontaktu s dotknutou osobou. Ak tieto osobné údaje už spracúva v IS z iného právneho titulu (dôvodu), na iný účel, potom tieto osobné údaje má k dispozícii a nepotrebuje použiť tento právny titul (dôvod). 
Napríklad, ak riaditeľ školy potrebuje naliehavo obsadiť miesto učiteľa pre daný predmet a dozvie sa od svojho zamestnanca o osobe, ktorá by sa mohla o toto miesto uchádzať, prípadne mu poskytne aj údaje potrebné na kontakt s ňou v poštovom styku (titul, meno, priezvisko a adresu), použije na oslovenie ako právny titul (dôvod) spracúvania osobných údajov ustanovenie § 7 ods. 4 písm. d) zákona. 
Ak sa však riaditeľ školy dozvie, že ide vlastne o učiteľa, ktorý už u nich učil a odišiel na dôchodok (jeho osobné údaje sú ďalej spracúvané v personálnom a mzdovom IS), nepoužije sa ustanovenie § 7 ods. 4 písm. d) zákona. 

Celý text ustanovenia § 7 ods. 4 písm. d) po zapracovaní bodov 18 a 19 návrhu do zákona, znie: 
„Právnym titulom spracúvania osobných údajov je tento zákon, ak predmetom spracúvania sú výlučne titul, meno, priezvisko a adresa dotknutej osoby bez možnosti priradiť k nim ďalšie jej osobné údaje a ich využitie je určené výhradne pre potreby prevádzkovateľa v poštovom styku s dotknutou osobou a evidencie týchto údajov; to neplatí, ak zámerom prevádzkovateľa je spracúvať aj ďalšie osobné údaje dotknutej osoby, alebo ak prevádzkovateľ tieto osobné údaje už spracúva z iného dôvodu, na iný účel alebo v inom informačnom systéme, alebo ak prevádzkovateľ neposkytol dotknutej osobe informácie podľa § 10b ods. 3 už pri prvom kontakte s ňou,“. 

Je otázne, z čoho pripomienkujúci subjekt vyvodzuje, že pre tieto prípady sa sprísňujú pravidlá. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
NROZP 	bodu 16 
Za druhú vetu navrhujeme doplniť vetu: 
„Stanovenie času platnosti súhlasu sa nevyžaduje v prípadoch, ak využitie osobných údajov je určené výhradne pre potreby prevádzkovateľa v poštovom styku s dotknutou osobou a evidencie týchto osôb.“ 

Odôvodnenie: 
Stanovovať pevný čas platnosti poskytnutého súhlasu so spracovaním osobných údajov (napr. stanovením termínu pevným dátumom) je problematické, pokiaľ sa jedná o evidenciu členov občianskych združení či rôznych iných organizácií, ktorým zákon pri splnení určitých podmienok ukladá i v tomto prípade povinnosť vyžiadať si súhlas so spracovaním osobných údajov. Spracovanie osobných údajov je dané vzniknutím a trvaním členstva, časové obmedzenie v takýchto prípadoch nemá opodstatnenie. Zánikom členstva zanikajú i dôvody spracúvania osobných údajov v evidencii. 
 	Z 	N 	Pripomienkujúci subjekt na danú problematiku neaplikuje všetky relevantné ustanovenia zákona a názor je motivovaný nesprávnym výkladom základných pojmov ochrany osobných údajov. 

Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“ najmä bod III. 
 	
NROZP 	§ 8, ods. 1 
Za slovo „zdraví“ navrhujeme vložiť čiarku a text „s výnimkou druhu zdravotného postihnutia a stupňa zdravotného postihnutia“, prípadne na koniec odseku navrhujeme doplniť vetu: 
„Za údaj o zdraví sa nepovažuje údaj o druhu zdravotného postihnutia a stupni zdravotného postihnutia.“ 

Odôvodnenie: 
Občianske združenia občanov so zdravotným postihnutím združujú väčšinou občanov podľa druhu zdravotného postihnutia, pričom pre svoju internú potrebu vo svojej evidencii vedú i údaje o druhu a stupni zdravotného postihnutia člena, ktoré je základným dôvodom jeho dobrovoľného členstva v združení. Zákon bližšie nešpecifikuje, čo rozumie pod pojmom „údaj o zdraví“. Z dôvodu jednoznačnosti výkladu preto navrhujeme, aby sa za údaj o zdraví informácia o druhu zdravotného postihnutia nepovažovala. 
Jedným z dôvodov sú aj potenciálne problémy internetových portálov zameraných na podporuzamestnávania osôb so zdravotným postihnutím, ktoré v záujme získania zamestnania umožnujú na dobrovoľnom princípe v profile uchádzača o zamestnanie uvádzať i druh zdravotného postihnutia, čo by mohlo byť v konflikte s navrhovaným znením zákona. Neuvádzanie údaja o zdravotnom postihnutí môže zásadne znížiť efektívnosť tejto metódy hľadania zamestnania osôb so zdravotným postihnutím. 
Ďalším dôvodom, ktorý nás vedie k predloženiu tohto návrhu, sú pre občianske združenia osôb so zdravotným postihnutím neúmerne vysoké finančné a personálne požiadavky na zabezpečenie systémov, v ktorých vedú svoju členskú evidenciu. 
 	Z 	N 	Pripomienka je nad rámec návrhu. 

Pripomienkujúci subjekt navrhuje: „§ 8, ods. 1 Za slovo „zdraví“ navrhujeme vložiť čiarku a text....“ 

Ustanovenie § 8 ods. 1 zákona nie je predmetom tohto návrhu a v tomto ustanovení sa slovo „zdraví“ nenachádza. Pripomienka je preto podľa predkladateľa nezrozumiteľná. 

Z ďalšieho textu však vyplýva, že združenie chce navrhnúť zmenu v tom zmysle, aby sa za údaj o zdraví nepovažoval údaj o druhu zdravotného postihnutia a stupni zdravotného postihnutia. 

Vzhľadom na Stanovisko pracovnej skupiny 29 k pojmu „Osobné údaje“ (č. 4/2007) tento prístup by bol v rozpore s právne záväznými aktmi EÚ a medzinárodnými zmluvami, ktorými je SR viazaná. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“ najmä bod II. 
 	
SLASPO 	K § 55a  
Odporúčame účinnosť navrhovaného zákona posunúť na termín 1. decembra 2011 a súvisiace termíny uvedené v § 55a posunúť recipročne k uvedenému termínu. 

Odôvodnenie: 
Prechodné ustanovenia pokladáme za nedostatočné vo vzťahu k spracúvaniu osobných údajov získaných podľa predchádzajúcich predpisov. Prechodné obdobia pokladáme za nedostatočné vzhľadom na rozsah zmien. Vzhľadom na výrazné zvýšenie počtu požiadaviek na prevádzkovateľa v oblasti poisťovníctva, najmä § 10 a, ktoré musí zabezpečiť rádovo v stoviek druhov poistných zmlúv jednotlivých produktov vo všetkých triedach poistenia, je účinnosť navrhovaného zákona stanovená na príliš skorý termín. 
 	O 	ČA 	Návrh bol v tomto bode upravený aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. Účinnosť bola posunutá. 

Pozn./: 
Vyjadrenie pripomienkujúceho subjektu „Vzhľadom na výrazné zvýšenie počtu požiadaviek na prevádzkovateľa v oblasti poisťovníctva, najmä § 10a ...“ je neodôvodnené. 

Obdobné povinnosti má prevádzkovateľ aj podľa teraz platného znenia zákona, len zákon niektoré z nich neustanovuje explicitne, ale vyplývajú nepriamo z jednotlivých ustanovení zákona. Z dôvodu právnej istoty sa tieto povinnosti ustanovujú výslovne na základe požiadaviek prevádzkovateľov. Napríklad § 10a má obdobný obsah ako ustanovenie § 10 ods. 1 teraz platného zákona, avšak § 10a presne precizuje pre jednotlivé právne dôvody rozsah poskytovaných informácií. Takejto presnejšej úpravy sa pri konzultáciách domáhali samotní prevádzkovatelia. Pripomienky pripomienkujúceho subjektu sú preto v protiklade s tým, čoho sa niekoľko rokov domáhali prevádzkovatelia a sprostredkovatelia odôvodňujúc svoju požiadavku princípom právnej istoty, keďže za porušenie ustanovenia § 10 ods. 1 zákona hrozí podľa teraz platnej právnej úpravy sankcia až do výšky 10 000 000 Sk (331 939 eur). 
Čo je však pozoruhodné, že ani jeden pripomienkujúci subjekt nepoukázal na skutočnosť, že sankcie za porušenie informačnej povinnosti (§ 10 ods. 1 a 2, resp. 10a a 10b návrhu) boli v tomto návrhu radikálne znížené a to z 331 939 eur boli zaradené medzi sankcie s maximálnou výškou 100 000 eur a niektoré ďalšie ešte nižšie (napr. sankcia za § 10 ods. 4, 6 do 50 000 eur) ! 
Tento prístup bol uplatnený aj v prípade ďalších správnych deliktov ustanovených v § 5 až 9. 
Podľa predkladateľa je všeobecná lehota ustanovená prechodným ustanovením dostatočne dlhá. 
V čase nadobudnutia účinnosti zákona č. 428/2002 Z. z. 
(1. september 2002) postačovala všeobecná lehota 6 mesiacov, a vtedy boli viac menej všetky povinnosti pre prevádzkovateľa nové. Rovnaká všeobecná lehota 6 mesiacov postačovala aj pri novele zákona v roku 2005 (zákon č. 90/2005 Z. z.). 
Podstatná väčšina navrhovaných zmien a doplnení v tomto návrhu neprináša nové povinnosti pre prevádzkovateľa, ale len doterajšie spresňuje a precizuje. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“ najmä bod XI. 
 	
SLASPO 	K § 13 ods. 3 a 4 
Odporúčame doplniť ustanovenie, že ods. 1 sa nepoužije, pokiaľ sú osobné údaje súčasťou archívnych dokumentov (tak ako je uvedené v §13 ods. 3 písm. b) platného zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov). 
V § 13 ods. 4 písm. a) navrhujeme, aby bolo možné lehotu štvrť roka so súhlasom dotknutej osoby na spracovanie osobných údajov predĺžiť. 

Odôvodnenie: 
Domnievame sa, že túto skutočnosť je potrebné v texte vyjadriť explicitne, hoci odkaz č. 20 sa odvoláva na § 20 zákona č. 395/2002 Z. z., ktorý hovorí o vyraďovacom konaní a v písm. b) o tom, že príslušný archív vo vyraďovacom konaní rozhoduje o trvalej dokumentárnej hodnote registratúrnych záznamov a termíne ich odovzdania do archívu. 
Lehota štvrť roka je neprimerane krátka lehota, navrhujeme, aby pri daní súhlasu na spracovanie osobných údajov bolo možné túto predĺžiť. 
 	O 	ČA 	Ustanovenia odsekov 1 až 4 boli upravené v zmysle pripomienok aj ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 

Úprava bola prekonzultovaná s Ministerstvo vnútra SR, ktoré je gestorom zákona č. 395/2002 Z. z., ktoré nenamietalo vecný obsah ustanovení § 13 ods. 1, 3 a 4 návrhu. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“ najmä bod III. 
 	
SLASPO 	K § 7 ods. 3 
Navrhujeme ponechať doterajšie znenie ustanovenia § 7 ods. 3 

Odôvodnenie: 
Navrhované znenie je komplikované a v porovnaní s jednoduchším doterajším znením i logicky rozporné, hoci má mať rovnaký obsah. (spracúvanie osobných údajov podľa osobitného zákona má smerovať k umožneniu výkonu práva a plneniu povinnosti). Nie je zrejmé čo sa týmto ustanovením sleduje, ani jeho vzťah k ods. 1 písm. a). V prípade, že osoba spracúva osobné údaje na uplatnenie práva, resp. na uloženie povinnosti, nie je týmto už ustanovený účel? Máme zato, že by takéto spracúvanie mal obsahovať odsek 4 § 7. 
 	O 	ČA 	Spresnené. 

Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“ najmä bod VIII. 
 	
SLASPO 	K § 7 ods. 4 
Navrhujeme zmeniť znenie § 7 ods. 4 písm. g) nasledovne : ,,g) spracúvanie osobných údajov je nevyhnutné na účel uplatnenia práv alebo ochrany právnych záujmov prevádzkovateľa alebo tretej osoby, ktorej sú osobné údaje poskytované, pričom takýto právny záujem na uplatnení práv alebo ochrane právnych záujmov nesmie prevýšiť záujem na ochrane jej základných práv a slobôd, potláčať alebo vo významnej miere obmedziť jej základné práva a slobody.“ 

Odôvodnenie: 
Navrhovateľ tu reštriktívnym spôsobom aproximuje článok 7 písm f) smernice. Takýmto spôsobom výrazne obmedzuje právo spracúvať osobné údaje bez súhlasu dotknutej osoby, ak je to nevyhnutné na ochranu práv a právom chránených záujmov prevádzkovateľa alebo tretej osoby. Pri ponechaní rozsahu účelu podľa doterajšej úpravy za súčasného zrušenia povinnosti osobitnej registrácie by bolo možné na základe tejto úpravy voľne spracúvať bez súhlasu i osobné údaje svedkov, poškodených a škodcov v prípade poistných udalostí. Navrhované znenie však obsahuje i podmienky, ktoré sa v smernici nenachádzajú (napr. naliehavosť právneho záujmu prevádzkovateľa alebo tretej osoby). Vzhľadom na znenie článku 8 Charty základných práv EU je i samostatné vyčlenenie „záujmu dotknutej osoby na ochrane osobných údajov“ nadbytočné. Takisto informačná povinnosť podľa poslednej vety „bez zbytočného odkladu“ nemá oporu v smernici 95/46/ES. 
 	O 	ČA 	Spresnené – slovné spojenie „na ochranu jej osobných údajov“ a slovné spojenie „ich záujmy nesmú byť vo vzájomnom konflikte a ani inak nesmú konať proti záujmom dotknutej osoby alebo“ – vypustené. 

Členský štát nie je viazaný povinnosťou doslovne preberať text smernice, ale prebrať ho tak, aby bol v súlade s právnym poriadkom a zásadami, ktoré sa smernicou sledujú. 

Slovenský preklad, ktorý uvádza pripomienkujúci subjekt a je prevzatý z Úradného vestníka EÚ (na ktorého nepresnosti predkladateľ vo všeobecnej časti upozorňuje) nie je vo svojom vyjadrení presný a nie celkom zodpovedá významu zamýšľanému podľa anglického originálu. Presnejší význam ustanovenia, ak použijeme preklad, poskytuje český preklad tohto ustanovenia zverejnený v Úradnom vestníku EÚ: 
„f) je nezbytné pro uskutečnění oprávněných zájmů správce nebo třetí osoby či osob, kterým jsou údaje sdělovány, za podmínky, že nepřevyšují zájem nebo základní práva a svobody subjektu údajů, které vyžadují ochranu podle čl. 1 ods. 1.“. 

Podľa čl. 1 ods. 1 Smernice 95/46/ES platí: „V súlade s touto smernicou členské štáty chránia základné práva a slobody fyzických osôb a najmä ich právo na súkromie v súvislosti so spracovaním osobných údajov.“. 
Inak povedané, po spojení týchto dvoch ustanovení – prevádzkovateľ nesmie v žiadnom prípade pri použití tohto ustanovenia nielen presadzovať taký svoj záujem, ktorý ide nad záujem dotknutej osoby, ale pritom nesmie konať ani nad rámec základných práv a slobôd, najmä práva na súkromie v súvislosti so spracúvaním jej osobných údajov a ani nad rámec iných ustanovení smernice. 
Jedným zo základných postulátov smernice podľa čl. 6 ods. 1 je, že osobné údaje musia byť spracované „KOREKTNE a zákonne“. 

Podľa čl. 14 ods. 1 písm. a) Smernice 95/46/ES platí: „Členské štáty priznajú dotknutej osobe právo aspoň v prípadoch uvedených v čl. 7 písm. e) a f) kedykoľvek z naliehavých a oprávnených dôvodov súvisiacich s jeho osobnou situáciou namietať proti spracovaniu osobných údajov, ktoré sa ho týkajú, ak vnútroštátne právo neustanoví inak. Ak bola námietka oprávnená, nesmie sa v začatom spracúvaní osobných údajov ďalej pokračovať a osobné údaje do spracovania zahrnúť.“. 

V prípade tohto právneho dôvodu musí mať právo „kontroly“ spracúvania osobných údajov dotknutá osoba. 

Ustanovenie bolo upravené aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy, právne záväzným aktom EÚ a medzinárodným zmluvám, ktorými je SR viazaná. 
 	
SLASPO 	k § 4 ods. 3 
Odporúčame preformulovať text v tomto odseku na nasledovné znenie: „Sprostredkovateľom je každý, kto spracúva osobné údaje v mene prevádzkovateľa v rozsahu zodpovednosti za ochranu osobných údajov ustanovenej v tomto zákone a v písomnej zmluve s prevádzkovateľom.“ 
Odôvodnenie: 
Je nutné odlíšiť sprostredkovanie finančných služieb ( podľa zák. 186/2009 Z.z.)od sprostredkovania podľa zákona o ochrane osobných údajov. Reálne je vylúčené, aby prevádzkovateľ niesol v plnej miere zodpovednosť za narábanie s osobnými údajmi za svojich sprostredkovateľov v oblasti poisťovníctva ( ale aj ostatných sektorov finančného trhu), pretože títo pri výkone sprostredkovania konajú ako podnikatelia, t.j. samostatne, vo vlastnom mene, na vlastnú zodpovednosť a za účelom dosahovania zisku . 
 	O 	ČA 	Spresnené. 

Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
SLASPO 	K § 4 ods. 5 a 7 
Navrhujeme definovať dotknutú osobu nasledovne: „Dotknutou osobou je každá fyzická osoba, ktorej sa týkajú spracúvané osobné údaje alebo osobné údaje pripravované na spracúvanie.“ 
Zároveň navrhujeme definovať tretiu osobu nasledovne : „Treťou osobou je každý, kto nie je dotknutou osobou, prevádzkovateľom poskytujúcim osobné údaje, zástupcom prevádzkovateľa, sprostredkovateľom alebo ich oprávnenou osobou.“ 
Odôvodnenie 
Opätovne poukazujeme na vecnú pôsobnosť zákona podľa ustanovenia § 1 ods. 4. Z definície dotknutej osoby nemôže vypadnúť podmienka ich spracúvania, pretože tým by sme rozšírili okruh osobných údajov chránených zákonom. Okruh dotknutých osôb návrh neodôvodnene rozširuje pre všetkých prevádzkovateľov na všetky fyzické osoby tým, že vypúšťa podmienku spracúvania osobných údajov dotknutej osoby. 
Z definície tretej osoby nie je jasné, že „prevádzkovateľom“ v rámci negatívneho vymedzenia sa myslí len ten prevádzkovateľ, ktorý poskytuje osobné údaje. Ak tretia osoba spracúva osobné údaje, mala by byť prevádzkovateľom v zmysle tohto zákona. Nie je zrejmé, kto by mohol byť tretou osobou každý, kto neoprávnene spracúva osobné údaje? Vzhľadom na to, že osobné údaje môže spracúvať len prevádzkovateľ, zástupca prevádzkovateľa a sprostredkovateľ (§ 5 a 6a návrhu), je potom jasné, že ak je poskytovanie definované ako odovzdanie osobných údajov aj na spracúvanie „tretej osobe“, tretia osoba musí mať postavenie subjektu oprávneného spracúvať osobné údaje. Takto to odlišuje aj súčasné znenie, ktoré hovorí o „vlastnom prevádzkovateľovi“ čím ho odlišuje od ostatných „prevádzkovateľov“. 
 	O 	ČA 	Ustanovenie bolo upravené aj v zmysle pripomienok aj ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy a obsahu právne záväzných aktov EÚ a medzinárodných dokumentov, ktorými je SR viazaná. 

Spresnené. 

Podľa Čl. 8 „Ochrana osobných údajov“ Charty základných práv EÚ: 
„1. Každý má právo na ochranu osobných údajov, ktoré sa ho týkajú.“ 

Podľa Čl. 16 Zmluvy o fungovaní EÚ: 
„1. Každý má právo na ochranu osobných údajov, ktoré sa ho týkajú.“. 

Princípy zakotvené v právne záväzných aktov EÚ neobmedzujú právo dotknutej osoby len na ochranu osobných údajov, ak sú o nej spracúvané. 
Príklad 1/: 
Zákon ukladá oprávneným osobám podľa § 18 ods. 2 povinnosť mlčanlivosti a podľa § 18 ods. 4 zákona táto povinnosť trvá aj po zániku funkcie oprávnenej osoby ako aj po ukončení jej ...napr. štátnozamestnaneckého pomeru...“. 
Úrad má povinnosť prešetrovať porušenie povinnosti mlčanlivosti podľa § 18 ods. 2 ako aj porušenie mlčanlivosti podľa § 18 ods. 4 zákona. Takéto šetrenie nemožno obmedziť lehotou, nakoľko povinnosť mlčanlivosti bývalej oprávnenej osoby nie je obmedzená. 
Po uplynutí lehoty uloženia registratúrneho záznamu dôjde k vyradeniu a následnej likvidácii osobných údajov. 
Po ich zlikvidovaní dotknutá osoba podá na úrad oznámenie, že má podozrenie, že niekto porušil mlčanlivosť o jej osobných údajoch. Má právo, aby sa prešetrilo, či bolo porušené právo na ochranu osobných údajov, ktoré sa jej týkajú. Avšak tieto už nie sú spracúvané v informačnom systéme a ani nie sú pripravované na spracúvanie v informačnom systéme. 

Príklad 2/: 
Otec narodený v roku 1925 (85 ročný) vlastní akcie spoločnosti, ktorá ich chce od neho odkúpiť. V letáku sa uvádza, že osobné stretnutie treba dohodnúť telefonicky. Otec splnomocní syna (45 ročný), aby vec dohodol a vybavil. Pri telefonickom rozhovore syn oprávnenej osobe prevádzkovateľa uvedie, že chce dohodnúť stretnutie v súvislosti s odpredajom akcií. Tá ho požiada ako akcionára o meno a priezvisko, aby ho zapísala na dohodnutý deň. Syn uvedie meno a priezvisko otca. Oprávnená osoba však v tom momente vysloví pochybnosť, že určite on tým akcionárom nie je, on predsa (podľa hlasu) nemôže mať 85 rokov (na tento účel sa v IS spracúva rodné číslo). Syn odpovedá, že to je pravda, on je len splnomocnený na vybavenie odpredaja akcií. 
Napriek tomu, že 
1) prevádzkovateľ vo svojom informačnom systéme nespracúva hlasovú vzorku dotknutej osoby (otca), 
2) oprávnená osoba určite hlas dotknutej osoby (otca) nikdy nepočula, 
oprávnená osoba nepriamo identifikovala, že ten, kto je na druhej strane linky nie je akcionár, o ktorého akcie sa jedná (narodený v roku 1925). 
Ide o špecifickú situáciu, pri ktorej oprávnená osoba, ktorá spracúva osobné údaje dotknutej osoby, identifikovala na základe údaja, ktorý nespracúva v IS, nepriamo cez údaj (hlas inej osoby), že na druhej strane linky nie je dotknutá osoba, ktorej hlas nikdy nepočula. 
Osobné údaje týkajúce sa dotknutej osoby preto nemožno vzťahovať len na údaje, ktoré sú o nej spracúvané v informačnom systéme, alebo údaje, ktoré sú určené na spracúvanie v informačnom systéme. Vo vyššie uvedených prípadoch nie je splnená ani jedna podmienka. Osobnými údajmi totiž skutočne môžu byť akékoľvek údaje a informácie týkajúce sa identifikovanej alebo identifikovateľnej fyzickej osoby, a to bez ohľadu na to, či identifikujú fyzickú osobu priamo alebo nepriamo. . 
 	
SLASPO 	K § 7 ods. 5 
Navrhujeme ponechať v znení pojem ,,súhlas“ namiesto navrhovaného pojmu ,,splnomocnenie“. V prípade, že pojem ,,splnomocnenie“ v texte ostane, V § 7 ods. 5 navrhujeme doplniť za tretiu vetu nasledovné znenie: „Takéto splnomocnenie nahrádza súhlas dotknutej osoby so spracúvaním jej osobných údajov v informačnom systéme, ak sa takýto súhlas vyžaduje.” Zároveň považujeme za potrebné spresniť, na základe akého právneho titulu bude prevádzkovateľ spracúvať osobné údaje v prípade: ,, Bez splnomocnenia môže fyzická osoba poskytnúť osobné údaje dotknutej osoby do informačného systému, ak ide o jej blízku osobu a poskytnutím osobných údajov sa koná zjavne v jej prospech, uplatňuje alebo chráni svoje právo alebo právom chránený záujem alebo oznamuje skutočnosti odôvodňujúce uplatnenie právnej zodpovednosti dotknutej osoby alebo inej fyzickej osoby; prevádzkovateľ je povinný bezodkladne dodatočne informovať dotknutú osobu podľa § 10b ods. 1 písm. a) a b).“ 
Zároveň navrhujeme rozšíriť možnosť poskytovania osobných údajov bez splnomocnenia i na právnické osoby. Je to významné pre „prevod kmeňov“ medzi sprostredkovateľmi poistenia. 
 	O 	ČA 	Ustanovenie bolo upravené aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy a obsahu právne záväzných aktov EÚ a medzinárodných dokumentov, ktorými je SR viazaná. 

V dôvodovej správe k tomuto ustanoveniu sa uvádza: 
„Navrhovaná úprava rieši situácie, keď osobné údaje dotknutej osoby do informačného systému prevádzkovateľa neposkytuje priamo dotknutá osoba, ale ich o nej poskytuje iná fyzická osoba. Ustanovenie sa v žiadnom prípade nevzťahuje na poskytovanie osobných údajov o dotknutej osobe inými ako fyzickými osobami. Úprava tohto ustanovenia bola predmetom návrhu aj v roku 2005. Vypustením termínu „fyzická“ počas prerokúvania návrhu zákona v národnej rade na základe poslaneckého návrhu došlo k zásadnej významovej zmene, ktorú je potrebné opraviť a zároveň sa navrhuje ustanovenie precizovať v súlade so zmenami vykonanými v ostatnom texte zákona.“. 

Pripomienkujúci subjekt výslovne uvádza: „Zároveň navrhujeme rozšíriť možnosť poskytovania osobných údajov bez splnomocnenia i na právnické osoby.“. 

Nekompatibilitu ustanovenia § 7 ods. 5 zákona s právne záväznými aktmi EÚ pri prerokúvaní v NR SR v roku 2005 spôsobila skupina osôb, ktorá presadzovala rovnaký názor, ako teraz pripomienkujúci subjekt. EK požaduje túto nekompatibilitu odstrániť. 

Ustanovenie § 7 ods. 5 sa týka výlučne situácií, pri ktorých fyzická osoba – jednotlivec poskytuje osobné údaje o inej fyzickej osobe na spracúvanie do informačného systému. Predkladateľ je presvedčený o tom, že dôvodová správa dostatočne zrozumiteľne opisuje inštitút, ktorý rieši § 7 ods. 5 návrhu. 

V poslednej vete pripomienkujúci subjekt výslovne uvádza: „Je to významné pre „prevod kmeňov“ medzi sprostredkovateľmi poistenia.“. 

Prevod poistného kmeňa a zaistného kmeňa upravuje napr. § 80 zákon č. 8/2008 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
Podľa § 2 ods. 17 zákona č. 8/2008 Z. z. „Poistný kmeň je súbor uzavretých poistných zmlúv, ako aj súbor záväzkov a pohľadávok, ktoré vyplývajú z týchto zmlúv.“. 
Podľa § 2 ods. 18 zákona č. 8/2008 Z. z. „Zaistný kmeň je súbor uzavretých zaistných zmlúv, ako aj súbor záväzkov a pohľadávok, ktoré vyplývajú z týchto zmlúv.“. 

V tomto prípade je bezpochyby právnym dôvodom na spracúvanie osobných údajov osobitný zákon, ktorým je zákon č. 8/2008 Z. z. Prevádzkovateľ a sprostredkovateľ postupujú v rozsahu a spôsobom, ktorý ustanovuje tento osobitný zákon. 

Na tento prípad sa ustanovenie § 7 ods. 5 návrhu nevzťahuje. 

K poznámke pripomienkujúceho subjektu: „Zároveň považujeme za potrebné spresniť, na základe akého právneho titulu bude prevádzkovateľ spracúvať osobné údaje v prípade: ,, Bez splnomocnenia môže fyzická osoba....“. 
Predkladateľ uvádza, že právnym dôvodom spracúvania osobných údajov je tento zákon (zákon č. 428/2002 Z. z.). 
 	
SLASPO 	
K § 3 ods. 1 a ods. 3 
 
Vypustiť pojem „ľubovoľné“ z odseku 1 a „informácie“ z celého návrhu tam, kde ide o synonymum k pojmu „údaje“. V odseku 3 nahradiť „napríklad“ slovom „najmä“ a vypustiť slová „charakterizujú alebo“, resp. alternatívne konjugovať na „charakterizujú a odhaľujú“. 
V definícii podľa odseku 3 navrhujeme pojem ,,konkrétnej“ nahradiť slovným spojením ,,identifikovanej alebo identifikovateľnej fyzickej osoby“ 
Odôvodnenie: 
Pojmy „ľubovoľné“ a „informácie“ sú v odseku 1 až 3 nadbytočné; prvý z dôvodu, že žiadnym spôsobom nerozširuje pojem „údaje“ a druhý z dôvodu totožnosti s pojmom „údaje“. Podľa nášho názoru ide len o nadbytočné preberanie textu smernice, resp. stanoviska pracovnej skupiny. V odseku 3 je nadbytočné spojenie „charakterizujú alebo“, pretože účelom zákona je chrániť dotknuté osoby pred neoprávneným „odhalením“ ich identity, nie pred charakterizovaním jej identity. 
V zmysle ods. 3 je rodné číslo osobným údajom, čo však môže byť v rozpore s ods. 2. Odporúčame definíciu doplniť, resp. upraviť tak, aby bolo zrejmé, či napr. rodné číslo bez ďalších údajov týkajúcich sa fyzickej osoby alebo adresa samostatne sú osobnými údajmi. V prípade, že rodné číslo samo osebe nie je osobným údajom, odporúčame jeho definíciu v § 4 ods. 1 písm. m) zmeniť nasledovne:„všeobecne použiteľným identifikátorom trvalý identifikačný údaj fyzickej osoby, ktorý zabezpečuje jej jednoznačnosť v informačných systémoch“ 
 	O 	ČA 	Pojem „ľubovoľné“ bol vypustený. 

Príklady uvedené v odseku 3 sú vybrané z množiny, v ktorej sú si všetky možnosti prichádzajúce do úvahy rovnocenné. Slovo „napríklad“ tento prístup dostatočne presne vyjadruje. 
Slovo „najmä“ túto rovnováhu narúša a uprednostňuje v odseku 3 vymenované možnosti pred tými, ktoré tu vymenované nie sú. 

Upravené. 

Definícia „osobného údaja“ v Čl. 2 písm. a) Smernice 95/46/ES expressis verbis uvádza: „personal data shall mean any information....“. (akékoľvek informácie). 

Definícia „osobného údaja“ v čl. 2 písm. a) Dohovoru RE 108 výslovne ustanovuje: „personal data means any information.....“. 

V Stanovisku č. 4/2007 pracovnej skupiny „K pojmu osobný údaj“ sa, okrem iného, uvádza: „Pojem „akékoľvek informácie“ uvedený v smernici jasne signalizuje ochotu zákonodarcu vytvoriť širokú definíciu pojmu osobné údaje. Z hľadiska „charakteru informácií“ zahŕňa pojem osobné údaje „akýkoľvek druh údajov“ o osobe. Vzťahuje sa na „objektívne informácie“, napríklad, prítomnosť určitej látky v krvi osoby ... zahŕňa aj akékoľvek „subjektívne informácie“..... Zahŕňa informácie uchovávané na papieri, ako aj informácie uchovávané v pamäti počítača vo forme binárneho kódu alebo napríklad na videopáske. ...Z hľadiska obsahu informácií pojem osobné údaje zahŕňa údaje poskytujúce akýkoľvek druh informácií. ... Za osobné údaje sa môžu pokladať aj informácie obsiahnuté vo voľnom texte v elektronickom dokumente za predpokladu, že sú splnené ostatné kritériá definície osobných údajov. ...V niektorých prípadoch sa informácie poskytované údajmi týkajú predovšetkým vecí a nie jednotlivcov.“. 

V spravodajskej relácii televízie odznie správa: 
„Pri okresnom meste /..../ v presne neurčenom čase havarovali štyria teenageri, keď sa vracali z diskotéky. Nad ránom ich našiel zakliesnených v aute okoloidúci vodič, ktorý zavolal záchranku a hasičov. Dvaja z nich museli byť hospitalizovaní. Traja z nich boli pod vplyvom alkoholu. Sú študentmi miestnej strednej odbornej školy.“. Na záberoch vidieť len havarované auto bez evidenčného čísla. 

Správa zrejme obsahuje aj údaj identifikovateľných jednotlivcov (sú študentmi miestnej strednej odbornej školy), ale nevieme, kto šoféroval a či ten kto šoféroval bol pod vplyvom alkoholu, nevieme ktorí z nich a koľko kto z nich mal promile alkoholu v krvi, nepoznáme ich vek ani pohlavie (počet chlapcov a dievčat), nepoznáme ich mená, priezviská, bydlisko, nevieme kedy havarovali ani kde presne pri okresnom meste havarovali, nevieme, čo bolo príčinou havárie (poľadovica, alkohol, rýchlosť), a ani to, kto ju spôsobil (vodič, iné auto), nevieme kde boli na diskotéke, nevieme ktorí z nich museli byť hospitalizovaní a prečo. 
Sú však bez vynaloženia zvýšeného úsilia identifikovateľní a pre niektorých ľudí už z odvysielanej informácie podľa auta, času havárie, školy (kamaráti, spolužiaci, rodina, susedia). 

Pojem „informácia“ možno vnímať ako synonymum k pojmu „údaj“. 
Avšak pojem „informácia“, je pojmom zastrešujúcim, subsumujúcim v sebe akýkoľvek druh informácií, údajov. 

Pojmy „informácie“ a „údaje“ súčasne používa vo svojich zákonoch viacero členských štátoch. Napríklad anglický zákon definuje osobné údaje ako údaje týkajúce sa fyzickej osoby, ktorá môže byť na základe týchto údajov identifikovaná alebo identifikovateľná a iné informácie, ktoré o takejto fyzickej osobe spracúva prevádzkovateľ. 

Je potrebné rešpektovať názory, ktoré na túto tému prezentovalo viacero zahraničných odborníkov na ochranu osobných údajov vo svojich odborných článkoch, publikáciách a prezentáciách a rešpektuje ich aj predkladateľ, nakoľko po dôslednej a podrobnej analýze dospel k záveru, že tieto názory expertov sú správne. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“ najmä k bodu II. 
 	
SLASPO 	K § 4a ods. 1, 2, 3 a 4 
V navrhovanom znení ustanovení navrhujeme nahradiť v odsekoch 1 a 3 slovo ,,fyzickej“ slovom ,,dotknutej“ osoby. 
V odseku 2 medzi právne tituly navrhujeme zaradiť aj vyhlásenie prevádzkovateľa, že má súhlas v zmysle § 7 ods. 11 súčasného zákona o ochrane osobných údajov. 
Navrhujeme v zákone definovať pojem ,,dôverné údaje“ 
Odôvodnenie: 
Navrhované zmeny odôvodňujeme presnejším legislatívnym vymedzením niektorých pojmov. 

 	O 	ČA 	Spresnené. Vypustené. 

Takýto právny dôvod na spracúvanie osobných údajov smernica neustanovuje, nemožno ho zaradiť medzi právne dôvody ustanovené v § 7 ods. 1 návrhu. Ustanovenie bolo EK pri konzultáciách označené ako problémové s návrhom vypustiť zo zákona a od účinnosti nového znenia zákona postupovať výlučne v intenciách navrhovaného znenia. Ak boli osobné údaje získané pred účinnosťou tohto návrhu v súlade s doteraz platným zákonom, vec sa bude posudzovať podľa právneho stavu v čase ich získania. 
EK vyjadrila názor, s ktorým sa stotožnil aj predkladateľ, že súhlas dotknutá osoba udeľuje prevádzkovateľovi. A ak majú byť osobné údaje poskytnuté príjemcovi - tretej strane - dotknutá osoba o tom musí byť včas pri získavaní osobných údajov informovaná. Oprávnenosť spracúvania – poskytnutia osobných údajov musí vedieť preukázať prevádzkovateľ, ktorý ich poskytol tretej strane na základe oznámených informácií dotknutej osobe (§ 10a ods. 1 písm. g) bod 2 návrhu). 

Ustanovenie § 4a ods. 4 druhá veta bolo vypustené. 
 	
SLASPO 	K § 4a ods. 7 a 8 
Navrhujeme, aby ustanovenia, ktoré sa na sprostredkovateľa nevzťahujú, boli uvedené v odseku 7 § 4a a ustanovenie § 6b ods. 9 by bolo vypustené. 
V odseku 8 navrhujeme vypustiť slová ,,Ak ďalej nie je ustanovené inak“. 

Odôvodnenie: 
Prvú zmenu navrhujeme za účelom sprehľadnenia jednotlivých ustanovení zákona. Pokiaľ ide o druhú zmenu, v tomto návrhu zákona sa nenachádza ustanovenie, ktoré by upravovalo, ktoré ustanovenia zákona o prevádzkovateľovi sa nevzťahujú na zástupcu prevádzkovateľa. 
 	O 	ČA 	Ustanovenie § 6b ods. 9 návrhu vecne patrí do paragrafu týkajúceho sa základných povinností sprostredkovateľa. 

Upravené. 
 	
SLASPO 	K § 5  
Navrhujeme vypustiť slová „korektné spracúvanie“ resp. „dobré mravy“, ktoré sú bez jasného vymedzenia ťažko aplikovateľné. V opačnom prípade je nutné v zákone vymedziť rozdiel medzi oboma pojmami. 
V ods. 4. písm. d) namiesto „adekvátne, potrebné a nie nadbytočné“ použiť „nevyhnutne potrebné“. 
V ods. 9 nahradiť text „tomu kto ju vybral a poučil“ textom „tomu prevádzkovateľovi, sprostredkovateľovi alebo zástupcovi prevádzkovateľa, ktorý jej dáva pokyn na spracúvanie osobných údajov. 
V ods. 10 nahradiť „webové sídlo“ pojmom „webová stránka“. 

Odôvodnenie 
V návrhu sa používajú bez legálnej definície pojmy „ korektne“ a „dobré mravy“. Okrem toho, v odseku 4 písm. d) sa zbytočne používajú tri podobné pojmy „adekvátne, potrebné a nie nadbytočné“, ktoré je možno nahradiť vhodnejším pojmom. V ods. 9 je zmätočné spojenie „tomu kto ju vybral a poučil“. Môže to navádzať na zodpovednosť voči konkrétnym zamestnancom (napr. zodpovednej osobe, resp. zamestnancom oddelení HR), pričom oprávnená osoba by mala zodpovedať zásadne tomu prevádzkovateľovi alebo sprostredkovateľovi, na základe pokynov ktorého osobné údaje spracúva. Pojem „webové sídlo“ sa nepoužíva, vhodnejší termín je „webová stránka“ 
 	O 	ČA 	Pojem „korektné“ bolo z návrhu vypustené. 

Návrh bol v tomto ustanovení upravený aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov. 

Pokyn na spracúvania dáva prevádzkovateľ (sprostredkovateľ) poučením. Predtým musí osobu vybrať. Prevádzkovatelia často kladú otázku, či sú to oni, ktorí sú oprávnení vybrať „oprávnené osoby“. 
Znenie navrhované pripomienkujúcim subjektom „tomu prevádzkovateľovi, sprostredkovateľovi alebo zástupcovi prevádzkovateľa, ktorý jej dáva pokyn...“ nie je vhodné, pretože patrí sem aj osoba, ktorá môže konať ako (sub)dodávateľ, ktorá môže mať tiež svoje oprávnené osoby, a zároveň to predurčuje problémy a konflikty, kto dal pokyn na spracúvanie. Dikcia „ten kto ju poučil“ je zrozumiteľná, jednoznačná a písomne zadokumentovaná. Pripomienkujúci subjekt určite nemá záujem na tom, aby bol neprimerane oslabený princíp právnej istoty prevádzkovateľov. 

Návrh bol v tomto ustanovení spresnený aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov. (Pozn./Pozri v Zbierke zákonov napr. č. 42/2008 F.s. „Metodický pokyn na použitie odborných výrazov pre oblasť informatizácie spoločnosti“). 

SLASPO 	K § 15 ods. 5 a 7 
Odporúčame vypustiť celé znenie textu v odseku 5. V prípade, ak znenie bude ponechané, navrhujeme slová ,,v bezpečnostnom projekte“ nahradiť slovami ,,v bezpečnostnej smernici“. 
Rovnako, v odseku 7 navrhujeme vypustiť celé znenie textu v uvedenom bode. 

Odôvodnenie: 
Odsek 5 ukladá prevádzkovateľovi povinnosť v bezpečnostnom projekte riešiť aj zaistenie bezpečnosti informačného systému pri spracovaní osobných údajov sprostredkovateľom. V podmienkach poisťovníctva je také množstvo existujúcich a ročne novo vznikajúcich sprostredkovateľov, že riešiť zaistenie bezpečnosti informačného systému v bezpečnostnom projekte, znamená upravovať bezpečnostný projekt každé dva týždne – je to technicky a personálne nerealizovateľné. 
V opačnom prípade, náš návrh odôvodňujeme tým, že nie každý prevádzkovateľ je povinný vypracovať bezpečnostný projekt. 
K odseku 7, v oblasti poisťovníctva sa pravidelná údržba a servis technických zariadení alebo systémov nerozlišuje na systémy pre spracovanie osobných údajov a pre spracovanie ostatných údajov. Údržbu a servis technických zariadení vo väčšine prípadov nevykonáva konkrétna osoba ale rôzni zamestnanci servisných firiem na základe zmluvy o servise. Uvedené servisné firmy nie sú v roli sprostredkovateľa pre poisťovňu. 
 	O 	ČA 	Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 

Povinnosť sa týka prevádzkovateľa v prípade, ak musí vypracovať bezpečnostný projekt a zároveň poveril sprostredkovateľa. Zámerom je, aby bezpečnostný projekt rátal najmä s bezpečným prístupom sprostredkovateľov do počítačovej siete prevádzkovateľa. Ak postačuje, aby sprostredkovateľ mohol „vzdialene“ údaje len overovať (prezerať), napr. obsah zmluvy, potom prevádzkovateľ vykoná opatrenia, aby súbory nemohol kopírovať, aby mal prístup cez zabezpečený protokol, a pod. 
Prevádzkovateľ poveruje určité skupiny sprostredkovateľov na vopred presne určené činnosti. Výmenou osoby sprostredkovateľa nedochádza k zmenám zaužívaných postupov a prijatých bezpečnostných opatrení. 

Ustanovenie odseku 7 nijako nenarúša zmluvy, ktoré už takéto osoby na tento účel s prevádzkovateľom uzatvorili. 

Nie je rozhodujúce, či servis vykonáva právnická osoba, fyzická osoba – podnikateľ alebo fyzická osoba. Sprostredkovateľom môže byť aj fyzická osoba. V tejto situácii je rozhodujúce, či v systéme, u ktorého vykonáva servis alebo údržbu, sú spracúvané osobné údaje. Ak áno, potom táto osoba sa bezpochyby môže dostať k spracúvaným osobným údajom. Spracúvaním sa rozumie vykonávanie akýchkoľvek operácií alebo súboru operácií s osobnými údajmi (§ 4 ods. 1 písm. a zákona). Ak teda osoba musí v rámci servisu napr. vymeniť starý server za nový, musí premiestniť osobné údaje na nový server – vykonať operáciu s osobnými údajmi. 
Samotný prevádzkovateľ by mal mať záujem na tom, aby mu cez tento „kanál“ nemohli neoprávnene uniknúť osobné údaje, pretože on zodpovedá za ich bezpečnosť podľa § 15 ods. 1. 
 	
SLASPO 	K § 17 ods. 2 
V § 17 ods. 2 b) a c) navrhujeme uviesť odkaz na jednotlivé ustanovenia zákona upravujúce práva a povinnosti oprávnenej osoby, aby nedochádzalo k nedorozumeniu, aké konkrétne práva a povinnosti má zákonodarca na mysli.  	O 	ČA 	Ustanovenie bolo upravené a spresnené v zmysle pripomienok aj ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy a právne záväzným aktom EÚ. 	
SLASPO 	K § 17 ods. 3 a 6 
V odseku 3 navrhujeme vypustiť ustanovenia písmena c) a e). V tom prípade navrhujeme rovnako vypustiť odkaz na písmeno e) v odseku 6. 
V odseku 6 odporúčame povinnosť aktualizovať register upraviť do 10. dňa v prvom mesiaci každý štvrťrok. 

Odôvodnenie: 
Návrhy odôvodňujeme nadbytočnosťou a taktiež tým, že záznam o poučení nemôže obsahovať údaj o tom, kedy prestala byť osoba oprávnenou osobou, keďže tento údaj nie je známy v čase poučovania (školenia). 
Povinnosť prevádzkovateľa v oblasti poisťovníctva viesť register oprávnených osôb a aktualizovať ho do 10. dňa v kalendárnom mesiaci je veľmi náročná požiadavka, keďže ide o rádovo stovky až tisíce osôb, ktoré spadajú do uvedeného okruhu v roli interných zamestnancov a osôb pracujúcich na dohodu o vykonaní práce. 
 	O 	ČA 	Ustanovenie odseku 3 písm. e) bolo spresnené. 

Pripomienkujúci subjekt výslovne uvádza: „V odseku 3 navrhujeme vypustiť ustanovenie písmena c)“. 

§ 17 ods. 3 písm. c) ustanovuje, aby písomný záznam obsahoval presné informácie o poučení oprávnenej osoby. Pripomienkujúci subjekt požaduje vypustiť ustanovenie, ktoré jednoznačne posilňuje právnu istotu pri argumentácii oboch strán 
– prevádzkovateľa, keď oprávnená osoba nedodrží pokyny a 
– oprávnenej osoby, ak by napr. chcela tvrdiť, že úkon nevykonal preto, lebo naň nedostala pokyn. 

Zmeny v navrhovanom texte ustanovenia § 17 zákona spôsobila pri prerokúvaní v NR SR v roku 2005 skupina osôb, ktorá presadzovala rovnaký názor, ako teraz pripomienkujúci subjekt. 

Vypustenie navrhovaného ustanovenia by spôsobilo nekompatibilitu so smernicou a nedodržanie záväzku voči EK, že ustanovenie uvedie do súladu so smernicou. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok aj ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy a právne záväzným aktom EÚ. 
 	
SLASPO 	K § 6a 
Navrhujeme nasledovné zmeny: 
V odseku 3 vypustiť poslednú vetu odseku. 
V odseku 5 
- písm. a) navrhujeme vypustiť ,,titul zmluvných strán“ ako jednu z obligatórnych náležitostí zmluvy medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom, 
- písm. b) navrhujeme na konci vety doplniť ustanovenie ,,alebo deň pravdepodobného začatia spracúvania osobných údajov sprostredkovateľom“, 
- písm. c) navrhujeme vypustiť slová ,,názov informačného systému“ alebo nahradiť slovami ,,popis informačného systému“, 
- písm. e) navrhujeme preformulovať nasledovne: „vymedzenie okruhu dotknutých osôb ich vzťahom k prevádzkovateľovi“ 
- písm. g) navrhujeme vypustiť. 
- Za § 6a ods. 7 navrhujeme vložiť odsek 8, ktorý znie nasledovne: „Ak sprostredkovateľ zanikne alebo sa zmení a spracúvanie osobných údajov prevezme iný sprostredkovateľ, nový sprostredkovateľ je povinný oznámiť zmenu prevádzkovateľovi a dotknutej osobe pri najbližšom kontakte s ňou, najneskôr však do troch mesiacov odo dňa prevzatia spracúvania osobných údajov. V prípade zániku sprostredkovateľa s právnym nástupníctvom a v prípade prevodu časti sprostredkovateľa za účelom zabezpečenia predzmluvných vzťahov môže nový sprostredkovateľ prevziať spracúvanie osobných údajov dotknutých osôb a to aj bez ich súhlasu ešte pred nadobudnutím účinnosti tohto prechodu, resp. prevodu, avšak nie skôr, ako nový sprostredkovateľ oznámi prevzatie spracúvania osobných údajov prevádzkovateľovi a dotknutým osobám. Nový sprostredkovateľ je povinný oznámiť zmenu sprostredkovateľa prevádzkovateľovi a dotknutej osobe pri najbližšom kontakte s ňou, najneskôr však do troch mesiacov odo dňa prevzatia spracúvania osobných údajov.” 
Odôvodnenie: 
V § 6a v odseku 3 je problematické dodržať ustanovenie poslednej vety vzhľadom na to, že prevádzkovateľ nevie ovplyvniť výber zamestnanca právnickej osoby, ktorá takúto činnosť poskytuje. 
Povinnou náležitosťou zmluvy medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom má byť o. i. aj titul zmluvných strán; toto navrhujeme vypustiť, nejde o údaj, ktorý je nevyhnutný na identifikovanie zmluvných strán, bežnou praxou v obchodnom styku je neuvádzať titul zmluvných strán (ich zástupcov). 
Pri uzatváraní zmluvy zmluvné strany môžu predpokladať, že prevádzkovateľ poverí sprostredkovateľa spracovaním osobných údajov, nemusia však vedieť kedy sa tak reálne stane (musí nastať nejaká právna skutočnosť, alebo v závislosti od potrieb prevádzkovateľa). 
Názov informačného systému nemá výpovednú hodnotu, preto navrhujeme vypustiť. 
V odseku 5 písm. e) je potrebné precizovať, akým spôsobom majú strany v zmluve uviesť okruh dotknutých osôb, ako najvhodnejšie sa nám javí kritérium vzťahu k prevádzkovateľovi. 
Pokiaľ ide o písmeno g), nie je zrejmý spôsob realizácie uvedeného ustanovenia; z príslušných ustanovení vyplýva, že do zmluvy so sprostredkovateľom je potrebné zapracovať opis nasledovných opatrení, ktoré sprostredkovateľ už zrealizoval a to: technická, organizačná a personálna spôsobilosť zabezpečiť spracúvanie osobných údajov určeným spôsobom na určený účel a jeho schopnosť zaručiť bezpečnosť spracúvaných os. údajov opatreniami podľa § 15 ods. 1 zákona o ochrane osobných údajov. Nakoľko táto zmluva sa má uzatvoriť pred začatím spracúvania osobných údajov, t.j. v praxi je to pred nadobudnutím účinnosti zmluvy predmetom ktorej je výkon finančného sprostredkovania a má obsahovať opis opatrení, ktoré sprostredkovateľ preukázal prevádzkovateľovi plnenie tejto povinnosti si dovolíme označiť v podmienkach finančnej inštitúcie za „neaplikovateľné“. Z toho dôvodu podľa nášho názoru nie je potrebné, aby opis opatrení bol povinnou náležitosťou zmluvy medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom. Ide o zodpovednosť prevádzkovateľa pred uzavretím zmluvy s konkrétnym sprostredkovateľom. 

 	O 	ČA 	Ustanovenie odseku 3 bolo prepracované aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 

Spresnené. 

Deň začatia spracúvania osobných údajov určuje moment, odkedy je sprostredkovateľ oprávnený začať spracúvať osobné údaje. Nevylučuje sa ani text: „Dňom nadobudnutia účinnosti zmluvy predmetom ktorej je výkon finančného sprostredkovania uzatvorenej medzi ....“, alebo obdobný text. 

Účelom je formálne odlíšenie informačných systémov, čo je nevyhnutné najmä v prípadoch, keď prevádzkovateľ spracúva osobné údaje vo viacerých IS – na úrade sú nahlásení prevádzkovatelia, ktorí prevádzkujú 5 - 6 a niekedy aj viac informačných systémov. Navrhované slovné spojenie pripomienkujúcim subjektom „popis informačného systému“ má oveľa širší záber a prevádzkovatelia môžu byť v neistote, že treba podrobne opísať štruktúru IS. Predkladateľ preto navrhuje zostať pri slovnom spojení „názov informačného systému“. 

Spresnené. 

Sprostredkovateľ je povinný preukázať prevádzkovateľovi rozsah opatrení, ktoré prijal. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“ najmä bod VI. 

Navrhovaný postup je v rozpore s čl. 17 ods. 2 Smernice 95/46/ES, podľa ktorého prevádzkovateľ je povinný zvoliť len takého sprostredkovateľa, ktorý poskytuje dostatočné záruky a bezpečnostné opatrenia pri spracúvaní osobných údajov. 
Takýmto „automatickým“ nástupom iného sprostredkovateľa namiesto pôvodne vybraného by bola táto zásada smernice – rešpektujúca výsostné právo prevádzkovateľa vybrať si sprostredkovateľa – porušená. 

Požiadavka pripomienkujúceho subjektu v navrhovanom rozsahu je v rozpore s čl. 6. ods. 4 Legislatívnych pravidiel vlády SR, podľa ktorého: „Zákon musí byť v súlade so záväzkami, ktoré pre Slovenskú republiku vyplývajú z medzinárodných zmlúv a iných medzinárodných dokumentov.“. 

Návrh bol upravený aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy a obsahu právne záväzných aktov EÚ a medzinárodných dokumentov, ktorými je SR viazaná. 

SLASPO 	Všeobecná pripomienka 
Návrh nadbytočne posilňuje kompetencie Úradu na ochranu osobných údajov extenzívnym výkladom ustanovení Dohovoru o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracovaní osobných údajov (ďalej len „ Dohovor“; Oznámenie MZV SR č. 49/2001 Z .z.) a Dodatku k Dohovoru (ďalej len „Dodatok“, Oznámenie MZV č. 20/25 Z. z.). Zároveň zavádza do úpravy problematiky osobných údajov nesúrodý pojem „dobré mravy“ a zo smernice 95/46/ES pripája pojem „korektnosť“ resp. „korektné“ spracúvanie osobných údajov, ktorý je v našom právnom poriadku úplne nový a v návrhu chýba jeho legálna definícia a jeho vzťah k pojmu „dobré mravy“. Výklad týchto pojmov je podľa nášho názoru potrebné buď pre potreby zákona 428/2004 Z. z. o ochrane osobných údajov (ďalej len „zákon“) definovať v rámci právnej istoty povinnostných subjektov, vôbec s ním neoperovať (presné znenie smernice nie je záväzný legislatívny text pre vnútroštátnu legislatívu), alebo ponechať rozhodovanie vo veci súladu spracúvania OU s obsahom týchto pojmov na súdy.  	O 	A 	Príslušné ustanovenia boli z návrhu vypustené, avšak z iných dôvodov, ako uvádza pripomienkujúci subjekt. 

Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
SLASPO 	k § 1 ods. 1 písm. a) 
Navrhujeme upraviť text z dôvodu jeho upresnenia tak, že sa vypustí pojem ,,osobných“ v slovnom spojení ,,pri spracúvaní osobných údajov“ a doplní sa tu slovo „informácií“. Výsledné navrhované ustanovenie by znelo: ,,a) ochranu práv fyzických osôb pri spracúvaní údajov a informácií týkajúcich sa ich osoby a súkromia (ďalej len osobné údaje) 
Alternatívne navrhujeme vypustiť text v zátvorkách. Navrhované ustanovenie by znelo: ,,a) na ochranu práv fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov 

Odôvodnenie: 
V tomto prípade ide skôr o legislatívno-technickú pripomienku. Pojem osobné údaje je definovaný samostatne v § 3 zákona o ochrane osobných údajov. 
 	O 	A 	Spresnené. 	
SLASPO 	K § 4 ods. 8 
V § 4 ods. 8 navrhujeme na konci doplniť vetu s nasledovným znením „Za príjemcu sa považuje prevádzkovateľ aj sprostredkovateľ, ktorým sa osobné údaje poskytnú alebo sprístupnia.” 
Odôvodnenie: Uvedené doplnenie navrhujeme z dôvodu odstránenia nejasnosti, či sa za príjemcu považuje aj prevádzkovateľ a sprostredkovateľ. 
 	O 	A 	Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 

Pozn./: V tejto súvislosti boli upravené aj ustanovenia v bode 5 návrhu. 
 	
SLASPO 	K § 10a ods. 1 
Navrhujeme v prvej vete za slovo ,,prevádzkovateľ“ doplniť slová ,,alebo sprostredkovateľ“ a vypustiť v bode b) časť za bodkočiarkou. 

Odôvodnenie: 
Navrhované znenie sa dá interpretovať aj tak, že údaje musí dotknutej osobe oznámiť priamo prevádzkovateľ, keďže iba bod b) môže oznámiť sprostredkovateľ. 
 	O 	A 	Ustanovenie bolo upravené a spresnené v zmysle pripomienok aj ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy.  	
SLASPO 	K § 10a ods. 1 písm. g) + bod 3 
Navrhujeme použiť termín ,,tretích osôb“ v tomto ustanovení. Zároveň odporúčame spresniť plnenie podmienok uvedených v ustanovení § 10a ods. 1 písm. g) bod 1 -6, príp. možnosť riešenia cez webovú stránku. 

Odôvodnenie: 
Nie je nám jasné, či, vzhľadom na zverejňovanie sprostredkovateľov, bolo skutočne zámerom informovať klienta o okruhu príjemcov (vrátane sprostredkovateľov). Vzhľadom na možné ťažkosti pri realizácii odporúčame spresniť plnenie uvedených podmienok, príp. možnosť riešenia cez webovú stránku. Uvedené požiadavky majú následne vplyv na plnenie podmienok ustanovených v § 10a ods. 9. 
 	O 	A 	Návrh bol upravený v zmysle pripomienok aj ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy a obsahu právne záväzných aktov EÚ a medzinárodných dokumentov, ktorými je SR viazaná. 

Spresnené boli body návrhu 5 (poskytovanie a sprístupňovanie) a 10 (príjemca). 
 	
SLASPO 	K § 10a ods. 5 
V § 10a ods. 5 v prvej vete za slová „uzatvorenia zmluvy“ navrhujeme doplniť slová „s dotknutou osobou“. 
Odôvodnenie: Z uvedeného kontextu nebolo jasné či ide o prípravu uzatvorenia zmluvy s dotknutou osobou, alebo napríklad s iným prevádzkovateľom - napríklad zmluvy o zlúčení. 
 	O 	A 	Upravené. 	
SLASPO 	K § 10d ods. 1 
Odporúčame zvážiť možnosť poskytovania úradných dokladov aj počas prípravy uzavretia zmluvy na základe súhlasu dotknutej osoby. Zároveň V § 10d ods. 1 v prvej vete za slová „uzatvorenia zmluvy“ navrhujeme doplniť slová „s dotknutou osobou“. 
Odôvodnenie: 
Poukazujeme na skutočnosť, že v súčasnosti sa napr. v Kasko poistení v štádiu ponuky oceňujú vozidlá okrem iného aj na základe zaslaného technického preukazu, resp. osvedčenia o evidencii 
Z uvedeného kontextu nebolo jasné či ide o prípravu uzatvorenia zmluvy s dotknutou osobou, alebo napríklad s iným prevádzkovateľom - napríklad zmluvy o zlúčení. 

 	O 	A 	Ustanovenie § 10d ods. 1 bolo z návrhu vypustené. 	
SLASPO 	K § 19 ods. 15 
Navrhujeme doplniť, aby poverenie zaniklo aj dňom zániku pracovnoprávneho vzťahu v prípade, ak je zodpovedná osoba zamestnancom prevádzkovateľa 	O 	A 	Upravené. 	
SLASPO 	K § 20 ods. 1 písm. j) 
Navrhujeme upraviť tak, aby kópie boli vyhotovované na náklady dotknutej osoby. 
Odôvodnenie: 
V opačnom prípade to môže neprimerane finančne zaťažiť 
 	O 	A 	Úprava nie je potrebná, nakoľko navrhovaná úprava je zapracovaná do bodu 45 návrhu, ktorý mení ustanovenie § 21 ods. 2 zákona. 	
SLASPO 	K § 4 ods. 1 písmená b) a c) 
Zo znenia ustanovenia písmena b) navrhujeme vypustiť pojmy ,,zástupcovi prevádzkovateľa, sprostredkovateľovi alebo tretej osobe“ a v ustanovení písmena c) navrhujeme doplniť ,,osobe, ktorá nie je dotknutou osobou“ a vypustiť slová ,,zástupca prevádzkovateľa, sprostredkovateľ a tretia osoba“. 

Odôvodnenie: 
Ustanovenia o prevádzkovateľovi sa vzťahujú aj na sprostredkovateľa a zástupcu prevádzkovateľa (§4a ods. 7 a 8). Nie je zrejmá opodstatnenosť uvedenia tretej osoby, nakoľko tretia osoba by mala byť v zmysle tohto zákona prevádzkovateľom, ak bude spracúvať osobné údaje (čo potvrdzuje aj dôvodová správa osobitná časť v bode 10). 
 	O 	A 	Spresnené. 

Vymedzenie pojmu „tretia osoba“, resp. „tretia strana“ je plnením požiadavky EK na presnú transpozíciu článku 2 písm. f) Smernice 95/46/ES. 

Ustanovenia boli upravené v zmysle pripomienok aj ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 
 	
SLASPO 	K § 27 ods. 2 písm. a) 
Navrhujeme spresniť ustanovenie. 

Odôvodnenie: 
Ustanovenie za spojkou "a zároveň požaduje prenos údajov" pokladáme za nejednoznačné - nie je zrejmé či je myslený prenos akýchkoľvek údajov alebo len prenos údajov podľa §8 ods. 1. 
 	O 	A 	Spresnené. 	
SLASPO 	K § 38 ods. 2 
Navrhujeme vypustiť, s výnimkou prvej vety, zvyšok § 38 odsek 2. 

Odôvodnenie: 
Oprávnenia, ktoré navrhovateľ priznáva Úradu sú nad mieru požadovanú Dodatkom. 
 	O 	A 	Bod 55 bol z návrhu vypustený. 
Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
SLASPO 	K 51 ods. 5 
Odporúčame vypustiť celé znenie textu v uvedenom bode. 

Odôvodnenie: 
Návrh zákona o ochrane osobných údajov ukladá enormné nároky v oblasti zodpovednosti a povinností na zodpovednú osobu, hlavne v podmienkach poisťovníctva. Navyše požaduje zverejnenie zoznamu zodpovedných osôb v uvedenom rozsahu na webovom sídle úradu. 
 	O 	A 	Bod 69 bol z návrhu vypustený. 

Predkladateľ sa nemôže stotožniť s odôvodnením, v ktorom pripomienkujúci subjekt zbytočne dramatizuje situáciu vyhlásením, že „návrh zákona o ochrane osobných údajov ukladá enormné nároky v oblasti zodpovednosti a povinnosti na zodpovednú osobu...“. 

Jediným doplnením povinnosti – poučenie oprávnených osôb, ktorú plní zodpovedná osoba i tak podľa § 19 ods. 7 písm. d) zákona v platnom znení je vedenie registra. 

Ak aj sú niektoré ustanovenia zmenené a do § 19 vložené nové ustanovenia, tie len spresňujú presne to, čoho sa v aplikačnej praxi na úrade dožadovali viacerí prevádzkovatelia, aby sa 
1) spresnili podmienky poverovania zodpovednej osoby, 
2) spresnili podmienky predpokladov na výkon činnosti zodpovednej osoby, 
3) spresnili podmienky aktualizácie údajov zodpovednej osoby, 
4) ustanovili podmienky zániku poverenia zodpovednej osoby, 
5) ustanovilo právo zodpovednej osobe kedykoľvek podať prevádzkovateľovi žiadosť o uvoľnenie, 
6) spresnili podmienky zrušenia poverenia zodpovednej osoby. 

Ak má pripomienkujúci subjekt na mysli úlohy ustanovené zodpovednej osobe v bode 37, nejde o nové úlohy, sú to existujúce úlohy, ktoré bolo potrebné aktualizovať vzhľadom na zmeny, ktoré nastali v predošlých ustanoveniach zákona. 

Pripomienkujúci subjekt tiež uvádza: „Navyše požaduje zverejnenie zoznamu zodpovedných osôb v uvedenom rozsahu na webovom sídle úradu.“. 
Predkladateľ nerozumie, ako táto činnosť zverejnenia, ktorú mal vykonať úrad na svojom webovom sídle, enormne zaťažuje prevádzkovateľa, resp. zodpovednú osobu. 
Tak ako doteraz podľa § 19 ods. 5 zákona v platnom znení je povinný prevádzkovateľ úradu oznámiť zodpovednú osobu, tak má toto oznámenie zodpovednej osoby úradu vykonať aj podľa tohto návrhu. 
 	
SLASPO 	K § 19 ods. 13 a 14 
Odporúčame uvedenú podmienku zosúladiť v odsekoch 13 a 14 jednotne buď bez udania dôvodu alebo s udaním dôvodu jednotne pre oba prípady. 
Odôvodnenie: 
Medzi odsekmi 13 a 14 sa nachádza protirečenie. V odseku 13 je prevádzkovateľ oprávnený odvolať zodpovednú osobu z funkcie kedykoľvek bez udania dôvodu a zároveň v odseku 14 prevádzkovateľ je povinný odvolanie urobiť písomne a odovzdať aj úradu s uvedením dôvodu odvolania zodpovednej osoby. 
 	O 	A 	Spresnené. 	
SLASPO 	k § 1 ods. 2 
Návrh operuje s novým pojmom „príprava spracúvania osobných údajov“. Navrhujeme zaradiť do návrhu legálnu definíciu pojmu „pripravovanie spracúvania osobných údajov“. 

Odôvodnenie 
Návrh operuje s novým pojmom „príprava spracúvania osobných údajov“, pričom nikde nestanovuje, a to ani demonštratívne, operácie, ktoré pod „pripravovanie spracúvania OU“ spadajú. V rámci ostatných dvoch pojmov „spracúvanie OU“ a „poskytovanie OU“ zákon pozná legálnu definíciu 
 	O 	N 	Pripomienkujúci subjekt na danú problematiku neaplikuje všetky relevantné ustanovenia zákona. 

Predtým, ako osoba začne spracúvať osobné údaje, musí splniť niekoľko povinností – vymedziť účel spracúvania osobných údajov, určiť podmienky spracúvania osobných údajov (§ 4 ods. 2 zákona, čl. 2 písm. d) smernice 95/46/ES). 
Ustanovenie § 6 ods. 1 písm. a) prevádzkovateľovi výslovne ukladá povinnosť „pred začatím spracúvania osobných údajov jednoznačne a konkrétne vymedziť účel spracúvania osobných údajov“. 

Podľa § 4 ods. 1 písm. s) zákona „podmienkami spracúvania osobných údajov sa rozumejú prostriedky a spôsob spracúvania osobných údajov, ako aj ďalšie požiadavky, kritériá alebo pokyny súvisiace so spracúvaním osobných údajov alebo vykonanie úkonov, ktoré slúžia na dosiahnutie účelu spracúvania či už pred začatím spracúvania osobných údajov alebo v priebehu ich spracúvania.“. 

Prevádzkovateľ je povinný, napr. podľa § 26 ods. 2 zákona, resp. čl. 18 ods. 1 smernice 95/46/ES, pred začatím spracúvania osobných údajov prihlásiť informačný systém na registráciu. Je teda povinný posúdiť, či jeho IS podlieha registrácii alebo nie, a ak áno, je povinný ho pred začatím spracúvania osobných údajov prihlásiť na registráciu, prípadne na osobitnú registráciu a v prípade osobitnej registrácie vyčkať, či mu úrad udelí povolenie na spracúvanie osobných údajov v IS. 

Ide bezpochyby o proces prípravy spracúvania osobných údajov. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 

Návrh bol v tomto bode upravený v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy a obsahu právne záväzných aktov EÚ a medzinárodných dokumentov, ktorými je SR viazaná. 
 	
SLASPO 	K § 3 ods. 2 
V § 3 ods. 2 navrhujeme na konci doplniť vetu s nasledovným znením „Na účely tohto zákona sa fyzickou osobou rozumie aj fyzická osoba podnikateľ.“. 
Odôvodnenie: Keďže fyzická osoba - podnikateľ je identifikovateľná na základe jej osobných údajov podobne ako iné fyzické osoby, mala by byť zabezpečená ochrana jej osobných údajov rovnako. 
 	O 	N 	Požiadavka pripomienkujúceho subjektu v navrhovanom rozsahu je v rozpore s čl. 6. ods. 4 Legislatívnych pravidiel vlády SR, podľa ktorého: „Zákon musí byť v súlade so záväzkami, ktoré pre Slovenskú republiku vyplývajú z medzinárodných zmlúv a iných medzinárodných dokumentov.“. Názor subjektu aplikovaný na danú problematiku je mimo rámca Smernice 95/46/ES a Dohovoru RE 108. 

Dohovor RE 108 s dodatkami nadobudol pre SR platnosť 1. januára 2001 (Oznámenie MZV SR č. 49/2001 Z. z.). 

Podľa článku 1 Dodatku k Dohovoru 108, ktorým sa mení a dopĺňa článok 3 ods. 2 Dohovoru 108 platí: 
„Akýkoľvek štát alebo Európske spoločenstvá môžu pri podpise alebo pri uložení svojich ratifikačných listín, listín o prijatí, schválení tohto dohovoru alebo o prístupe k nemu, alebo kedykoľvek neskôr podať 
oznámenie prostredníctvom vyhlásenia adresovaného generálnemu tajomníkovi Rady Európy, že budú uplatňovať tento dohovor aj na informácie týkajúce sa skupín osôb, asociácií, nadácií, spoločností, 
podnikov alebo akýchkoľvek iných subjektov, ktoré sa priamo alebo nepriamo skladajú z jednotlivcov, či už takéto subjekty majú právny charakter, alebo nie,“. 
Slovenská republika nepristúpila k takémuto záväzku a takéto oznámenie generálnemu tajomníkovi RE nepodala. 

Podľa bodu 24 Memoranda k Smernici 95/46/ES „smernica sa nevzťahuje na legislatívu týkajúcu sa ochrany právnických osôb v súvislosti so spravovaním ich údajov.“. 

Podľa bodu 12 Memoranda k Smernici 2002/58/ES týkajúcej sa spracúvania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií platí: „Táto smernica neobsahuje povinnosť členských štátov rozšíriť uplatňovanie smernice 95/46/ES na ochranu legitímnych záujmov právnických osôb, ktorá je zabezpečená v rámci aplikovateľných právnych predpisov spoločenstva a vnútroštátnych právnych predpisov.“. 

Zmena, ktorú navrhuje pripomienkujúci subjekt, mení viaceré vzťahy, otvára nové súvislosti, vznikajú nové väzby na iné záväzné medzinárodné dokumenty, ktoré by bolo potrebné rešpektovať, vychádzať z nich a zapracovať ich základné princípy do zákona. 
V žiadnom prípade nie je možné takúto zásadnú zmenu riešiť navrhovaným spôsobom zapracovaním jednej vety do zákona. 
 	
SLASPO 	K § 4 
Do § 4 navrhujeme pridať definície pojmov „automatizované prostriedky“ a „blokovanie“ z dôvodu ich ďalšieho používania v texte zákona. 	O 	N 	Podľa predkladateľa je požiadavka na vymedzenie pojmu „blokovanie“ neopodstatnená a nadbytočná. Pojem „blokovanie“ je vymedzený v § 4 ods. 1 písm. f) zákona. 

Pojem „automatizované prostriedky“, resp. „automatizované“ je v našom právnom poriadku zaužívaný a štandardne sa používa v niekoľkých desiatkach ďalších zákonov bez jeho bližšieho vymedzenia. 
Nejde ani o zavedenie nového pojmu do zákona. 
Tento pojem je v zákone č. 428/2002 Z. z. používaný od jeho účinnosti 1. septembra 2002 a použitý bol aj v zákone č. 52/1998 Z. z. o ochrane osobných údajov v informačných systémoch a v zákone č. 256/1992 Zb. o ochrane osobných údajov v informačných systémoch. 
 	
SLASPO 	K § 10 ods. 8 
V § 10 ods. 8 navrhujeme na konci doplniť vetu s nasledovným znením: „Predmet činnosti prevádzkovateľa sa preukazuje výpisom z obchodného registra, alebo iným dokladom, z ktorého je zrejmý predmet činnosti prevádzkovateľa.” 
Odôvodnenie: Keďže priamy marketing nie je definovaný v praxi často dochádza k nejasnostiam, ktorá činnosť sa považuje za priamy marketing a ako sa preukazuje. Zároveň navrhujeme definovať pojem „priamy marketing“ v §4. 
 	O 	N 	Pripomienkujúci subjekt navrhuje zaviesť pre prevádzkovateľov novú povinnosť. 

Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“ najmä bod III. 
 	
SLASPO 	K § 17 ods. 1 
Navrhujeme znenie odseku 1 preformulovať nasledovne: ,, Osoba sa stáva oprávnenou osobou v deň jej poučenia. Od tohto dňa je oprávnená spracúvať osobné údaje v mene prevádzkovateľa a v súlade s jeho pokynmi a zabezpečovať ochranu spracúvaných osobných údajov.“ 

Odôvodnenie: 
Navrhovaný ods. 1 hovorí o oprávnení oprávnenej osobe spracúvať osobné údaje, čo je v rozpore s navrhovaným § 5. Oprávnená osoba spracúva osobné údaje v mene a na pokyn prevádzkovateľa. 
 	O 	N 	Pripomienkujúci subjekt výslovne uvádza: „Oprávnená osoba spracúva osobné údaje v mene a na pokyn prevádzkovateľa.“ a odkazuje na § 5 návrhu, v ktorom sa údajne toto slovné spojenie nachádza. 

V § 5 návrhu sa takáto veta nenachádza. V § 5 sa výslovne ustanovuje: „Prevádzkovateľ smie spracúvať osobné údaje a zabezpečovať ochranu spracúvaných osobných údajov len prostredníctvom svojich oprávnených osôb ....“. 

V súvislosti s oprávnenou osobou sa v celom texte návrhu slovné spojenie „v mene...prevádzkovateľa“ nevyskytuje. 

V mene prevádzkovateľa spracúva osobné údaje „sprostredkovateľ“. 

Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy a právne záväzným aktom EÚ. 
 	
SLASPO 	K § 5 ods. 6 
V tejto súvislosti nie je zrejmý účel povinnosti viesť register oprávnených osôb, a vzhľadom na skutočnosť, že povinnosť viesť register oprávnených osôb nie je vyžadovaná Smernicou 95/46/ES, ustanovenie žiadame vypustiť. 
Alternatívne, v súvislosti s vedením registra oprávnených osôb navrhujeme, aby postačovalo vedieť vydokladovať, že oprávnené osoby spĺňajú požiadavky podľa zákona (vrátane poučenia). 
Odôvodnenie: 
Vzhľadom na počet sprostredkovateľov v oblasti poisťovníctva nie je prakticky realizovateľné, aby prevádzkovateľ viedol register svojich oprávnených osôb vrátane oprávnených osôb sprostredkovateľov. ( Povinnosť sprostredkovateľov viesť si vlastný register oprávnených osôb vyplýva z bodu 14, § 6b, odseku 5). 
K alternatíve, nie je zrejmý účel registra oprávnených osôb, aj vzhľadom na povinnosť vyhotovovania a uchovávania záznamu o poučení. Register oprávnených osôb nie je žiadaný smernicou. 
 	O 	N 	Členský štát nie je viazaný povinnosťou doslovne preberať text smernice, ale prebrať ho tak, aby bol v súlade s právnym poriadkom a zásadami, ktoré sa smernicou sledujú. 

Povinnosť viesť register oprávnených osôb vyplýva aj zo zákonov na ochranu osobných údajov iných členských štátov, napríklad poľský zákon ustanovuje túto povinnosť v Čl. 39. Členské štáty sú povinné zaviesť také kontrolné mechanizmy, ktoré jednoznačne zaručia možnosť účinne kontrolovať dodržiavanie ustanovení smernice. Bez takéhoto registra nie je možné účinne plniť túto podmienku vo vzťahu k naplneniu čl. 16 smernice. Tieto skúsenosti pochádzajú od dozorných orgánov z iných členských štátov, ktoré po viacročnej aplikácii tohto inštitútu v praxi považujú tento register za účinný nástroj. 

Poisťovacie spoločnosti sú len zlomkom z celkového počtu prevádzkovateľov, na ktorých sa tento zákon vzťahuje. Zákon o ochrane osobných údajov je všeobecnou úpravou, ktorá pokrýva spracúvanie osobných údajov v celom verejnom a súkromnom sektore. Nie je dôvod s bolo by nesystémové robiť výnimiky z tejto povinnosti. 

Pripomienkujúci subjekt navyše uvádza: „.nie je prakticky realizovateľné, aby prevádzkovateľ viedol register svojich oprávnených osôb vrátane oprávnených osôb sprostredkovateľov.“. 

Predkladateľ upozorňuje, že prevádzkovateľ vedie register výlučne svojich oprávnených osôb. Sprostredkovateľ nie je oprávnenou osobou prevádzkovateľa a prevádzkovateľ nemá povinnosť ani viesť vo svojom registri oprávnené osoby sprostredkovateľa. 

Sprostredkovateľ má vlastnú právnu subjektivitu a sám si vedie register svojich oprávnených osôb. Navyše, v oblasti poisťovníctva viacero sprostredkovateľov (živnostníkov) vykonáva poisťovacie činnosti pre poisťovne osobne bez toho, aby mali svojich ďalších zamestnancov (oprávnené osoby). 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
SLASPO 	K § 5 ods. 10 
Znenie § 5 ods. 10 navrhujeme na konci doplniť nasledovne: „V prípade zániku prevádzkovateľa s právnym nástupníctvom a v prípade prevodu časti prevádzkovateľa za účelom zabezpečenia predzmluvných vzťahov môže nový prevádzkovateľ prevziať spracúvanie osobných údajov dotknutých osôb a to aj bez ich súhlasu ešte pred nadobudnutím účinnosti tohto prechodu, resp. prevodu, avšak nie skôr, ako nový prevádzkovateľ oznámi prevzatie spracúvania osobných údajov dotknutým osobám. Nový prevádzkovateľ je povinný oznámiť prevzatie spracúvania osobných údajov dotknutej osobe pri najbližšom kontakte s ňou, najneskôr však do troch mesiacov odo dňa prevzatia spracúvania osobných údajov.“ 
Odôvodnenie: V prípade zlúčení spoločností - prevádzkovateľa s novým prevádzkovateľom má nový prevádzkovateľ záujem na oboznámení sa s osobnými údajmi dotknutých osôb- napríklad zamestnancov ešte pred účinnosťou zlúčenia napríklad z dôvodu zabezpečenia plynulého prechodu, mzdovej agendy atď. Uvedené nastáva aj pri predajoch časti podniku a pod. 
 	O 	N 	Návrh bol v tomto ustanovení upravený v zmysle pripomienok aj ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 

Vzhľadom na princípy a zásady spracúvania osobných údajov by sa za istých okolností mohlo takéto spracúvanie považovať v tomto štádiu za spracúvanie bez právneho dôvodu. 

Zlúčenie spoločnosti, predaj a pod. sa deje na základe zákona. Právnym dôvodom spracúvania osobných údajov je zákon a celý proces „prechodu“ aj osobných údajov musí byť v súlade s naznačeným procesom. 

Pripomienkujúci subjekt týmto otvára priestor špekulatívnym postupom – subjekt navrhne odkúpenie spoločnosti, pred samotným odkúpením požiada o poskytnutie celej personálnej agendy zamestnancov odkupovanej spoločnosti a po oboznámení sa s jej obsahom personálnu agendu vráti s tým, že odkúpenie sa neuskutoční. 

Pripomienkujúci subjekt navrhuje postup, ktorý je v rozpore so základnými princípmi spracúvania osobných údajov a to „oboznámenie sa s osobnými údajmi dotknutých osôb (zamestnancov) cudzieho subjektu bez právneho dôvodu v čase, keď ešte naň neprešli práva a povinnosti. 
 	
SLASPO 	k § 19 ods. 6 
V § 19 ods. 6 navrhujeme na konci doplniť vetu s nasledovným znením: „V prípade, ak spracovanie údajov prevezme nový prevádzkovateľ, a zodpovedná osoba prechádza, alebo je prevedená na nového prevádzkovateľa, oznámi túto skutočnosť úradu nový prevádzkovateľ a to bez zbytočného odkladu po nadobudnutí účinnosti takéhoto prevodu, alebo prechodu.” 
Odôvodnenie: V prípade, ak nastane napríklad zlúčenie spoločností, nadobúdateľ sa stáva sukcesorom práv a povinností prevádzkovateľa, čím na neho prejde aj zodpovedná osoba. 
 	O 	N 	Ak sa zmení prevádzkovateľ, zmenia sa identifikačné údaje prevádzkovateľa, ktorý je uvedený v poverení. Zákon v takom prípade predpokladá oznámenie aktuálnych údajov. 

Predkladateľ je toho názoru, že nie je možné riešiť každú špecifickú situáciu, ktorá môže nastať vo vzťahu k zodpovednej osobe a jej povereniu. 

SLASPO 	K § 10a ods. 3 
Navrhujeme ustanovenie z návrhu vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Pre dotknutú osobu negatívne informácie nemajú reálny význam, iba zneprehľadnia poskytované informácie. 

 	O 	N 	Podľa bodu 38 Memoranda k Smernici 95/46/ES platí: 
„korektné spracovanie údajov predpokladá, že dotknuté osoby sú informované o prebiehajúcom spracúvaní a majú nárok, pokiaľ sú údaje získavané od nich, na presné a úplné informácie o okolnostiach tohto zhromažďovania.“. 

Navrhovaná zmena túto podmienku narúša. 

Pozn./: Negatívna informácia má obdobný význam ako pozitívna, hlavne zvyšuje dôveryhodnosť prevádzkovateľa u dotknutej osoby a potvrdzuje jeho korektné správanie. V niektorých prípadoch táto informácia, ktorá má formu ubezpečenia, že nedôjde k spracúvaniu oznamovaným spôsobom, môže mať dôležitejší význam pre dotknutú osobu ako pozitívna informácia, najmä ak ide o spracúvanie osobitných kategórií osobných údajov alebo iných osobných údajov, ktoré dotknutá osoba považuje za dôverné a je ochotná ich poskytnúť na spracúvanie avšak výlučne za podmienky, že sa nebudú poskytovať, sprístupňovať, alebo že nebudú predmetom prenosu, zverejnenia. Informácia je dôležitá aj pri výkone dozoru. 
 	
SLASPO 	K § 10a ods. 4 
Navrhujeme vypustiť slová „s náležitým odôvodnením“. 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	N 	Podľa bodu 38 Memoranda k Smernici 95/46/ES platí: 
„korektné spracovanie údajov predpokladá, že dotknuté osoby sú informované o prebiehajúcom spracúvaní a majú nárok, pokiaľ sú údaje získavané od nich, na presné a úplné informácie o okolnostiach tohto zhromažďovania.“. 

Navrhovaná zmena túto podmienku narúša. 
 	
SLASPO 	K § 22 ods. 2 
Navrhujeme upraviť tak, aby nemal prevádzkovateľ automaticky povinnosť predložiť úradu kópie korešpondencie s dotknutou osobou, ale aby bola daná táto povinnosť na základe žiadosti úradu, alternatívne na základe žiadosti dotknutej osoby. 
Alternatívne navrhujeme vypustiť navrhovaný odsek 2 
Odôvodnenie: 
Návrh predkladáme z dôvodu nadbytočnej agendy pre prevádzkovateľov; dotknutá osoba má právo obrátiť sa na Úrad. Navrhujeme vypustiť § 22 ods. 2 z dôvodu nadbytočnej korešpondencie medzi prevádzkovateľom a úradom. Dotknutej osobe ostáva právo namietať neoprávnené spracúvanie a úrad má právo vyžadovať dokumentáciu a doklady od prevádzkovateľa v rámci jeho kontrolnej činnosti. 
 	O 	N 	Požiadavka pripomienkujúceho subjektu v navrhovanom rozsahu je v rozpore s čl. 6. ods. 4 Legislatívnych pravidiel vlády SR, podľa ktorého: „Zákon musí byť v súlade so záväzkami, ktoré pre Slovenskú republiku vyplývajú z medzinárodných zmlúv a iných medzinárodných dokumentov.“. 

Z existujúceho platného ustanovenia § 20 ods. 4 vyplýva právo dotknutej osoby namietať u prevádzkovateľa. 

Ak prevádzkovateľ nevyhovie dotknutej osobe, musí toto obmedzenie práva dotknutej osoby oznámiť úradu. Úrad posúdi, či obmedzenie práva je v súlade so zákonom, pretože ak sa ukáže, že námietka dotknutej osoby je oprávnená, spracovanie osobných údajov musí prevádzkovateľ bezodkladne ukončiť. Tento postup výslovne vyplýva z čl. 14 písm. a) Smernice 95/46/ES. 

Ak by prevádzkovateľ chybne posúdil námietku dotknutej osoby v tom, že spracúvanie mal ukončiť, no neukončil, porušil by právo dotknutej osoby, ktoré jej priznáva právne záväzný akt EÚ. Takýto postup smernica nepripúšťa. 

Ide o jednotné systémové uplatňovanie inštitútu obmedzenia práva dotknutej osoby v rovnakej podobe, ako je tomu v prípade, ak prevádzkovateľ uplatní postup podľa § 20 ods. 2 v nadväznosti na § 22 zákona v platnom znení. 

Navrhovaný postup pripomienkujúceho subjektu túto jednotnú líniu narúša. 

Vypustenie navrhovaného ustanovenia by spôsobilo nekompatibilitu so smernicou a nedodržanie záväzku voči EK, že ustanovenie uvedie do súladu so smernicou. 
 	
SLASPO 	K § 23  
V § 23 ods. 8 navrhujeme na konci doplniť vetu s nasledovným znením: „Rovnako sa postupuje aj pri prenose osobných údajov od, alebo k zástupcovi prevádzkovateľa.” 
V § 23 ods. 10 navrhujeme na konci doplniť vetu s nasledovným znením: „Súhlas úradu sa nevyžaduje ani na prenos osobných údajov od sprostredkovateľa k ďalšiemu sprostredkovateľovi, aj keď štátom konečnej destinácie osobných údajov je štát nezaručujúci primeranú úroveň ochrany osobných údajov.” 
Odôvodnenie: V praxi dochádza často k situácii, kedy prevádzkovateľ so sídlom v Slovenskej republike poskytne údaje sprostredkovateľovi a ten ďalšiemu sprostredkovateľovi, napríklad do krajiny nezaručujúcej primeranú úroveň ochrany osobných údajov. V takomto prípade nastáva často otázka, ktorý úrad na ochranu osobných údajov schvaľuje takýto prenos do tretej krajiny a či sprostredkovateľ, ktorý takéto údaje poskytuje ďalšiemu sprostredkovateľovi so sídlom v tretej krajine, by nemal mať status prevádzkovateľa. 
 	O 	N 	Zamieta sa. Navrhovaná zmena sa javí ako nadbytočná a zavádzajúca. Zástupca prevádzkovateľa bude konať ako prevádzkovateľ . Spätný prenos, t.j. prenos od prevádzkovateľa v tretej krajine svojmu ustanovenému zástupcovi nepodlieha tomuto zákonu. 

Zamieta sa. Táto možnosť je už obsahom doložky 11 Rozhodnutia komisie o štandardných zmluvných doložkách pre prenos osobných údajov spracovateľom usadených v tretích krajinách podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES (Ú. v. EÚ L39, 12.02.2010, s 5 (2010/87/EÚ)). „Sprostredkovateľ“ môže konať len v medziach zmluvne dohodnutých s prevádzkovateľom. Bez tohto dojednania nemôže poskytnúť údaje na spracovanie ďalšiemu sprostredkovateľovi do tretej krajiny, ktorá nezaručuje primeranú úroveň ochrany osobných údajov. 
 	
SLASPO 	K § 15 ods. 1 a 2 
Upraviť druhú vetu v odseku 1, aby jednoznačne vymedzila faktory, ktoré sa budú brať do úvahy pri prípadnej kontrole. „Na tento účel je povinný prijať primerané technické, organizačné a personálne opatrenia zodpovedajúce spôsobu spracúvania, pričom vezme do úvahy najmä primeranosť použiteľných technických prostriedkov, dôvernosť a dôležitosť spracúvaných osobných údajov ako aj rozsah možných rizík, ktoré sú spôsobilé narušiť bezpečnosť alebo funkčnosť informačného systému.“ 
V odseku 2 písm. e) odporúčame vypustiť z predmetného ustanovenia časť vety „a ku ktorým osobným údajom mal prístup“. 

Odôvodnenie: 
Za predpokladu, že automatizované systémy spracovania umožňujú zaznamenávať prístup ku konkrétnym osobným údajov počas obdobia piatich rokov, v podmienkach poisťovníctva bude mať uvedená podmienka enormné nároky na množstvo zaznamenaných údajov – technicky nerealizovateľné. 
 	O 	N 	Minimálny rozsah opatrení je presne špecifikovaný v § 15 ods. 2 návrhu, ktorý odkazuje na odsek 1. 

Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 
 	
SLASPO 	K § 19 ods. 12 
Navrhujeme zmeniť poslednú vetu § 19 ods. 12 nasledovne: ,,Zodpovednou osobou nemôže byť štatutárny orgán ani iná osoba oprávnená konať v mene prevádzkovateľa v rovnakom rozsahu ako štatutárny orgán, oprávnená osoba ani iný zamestnanec sprostredkovateľa.“ 

Odôvodnenie: 
V navrhovanom znení § 19 ods. 12 sa navrhuje, aby zodpovednou osobou nemohla byť ani osoba oprávnená konať v mene prevádzkovateľa. Toto je v praxi nemožné pretože v určitom rozsahu je oprávnená konať za prevádzkovateľa každá oprávnená osoba. 
 	O 	N 	Postavenie zodpovednej osoby nemá charakter riadiacej ani vedúcej pozície u prevádzkovateľa. Jej úlohou je dohliadať a upozorňovať prevádzkovateľa na nedostatky, ktoré zistí v súvislosti so spracúvaním osobných údajov a dbať, aby sa spracúvanie osobných údajov uskutočňovalo v súlade so zákonom. Na tento účel musí spĺňať základnú podmienku ustanovenú v čl. 18 ods. 2 Smernice 95/46/ES – „dohľad zabezpečovať u prevádzkovateľa nezávislým spôsobom.“. 

Existencia „nezávislej“ zodpovednej osoby umožňuje, aby prevádzkovatelia nemuseli registrovať na úrade takmer všetky informačné systémy, ale o väčšine z nich viedli len evidenciu. 

Európska komisia hodnotila aj tento prvok ochrany informačných systémov a zdôraznila, že je potrebné zachovať vysoký stupeň nezávislosti zodpovedných osôb od vrcholového manažmentu a nepripustiť, aby zodpovedná osoba mala akúkoľvek priamu väzbu naň. 

Navrhovaná zmena pripomienkujúceho subjektu túto podmienku narúša. 

V prípade, že SR nedodrží túto základnú podmienku, ktorú predpokladá smernica, Európska komisia v takom prípade môže požadovať, aby SR aj napriek poverenej zodpovednej osobe zaviedla povinnú registráciu všetkých informačných systémov v rozsahu smernice, akoby vôbec zodpovedná osoba nevykonávala dohľad. 
 	
SLASPO 	K § 4 ods. 1 písm. g)  
Navrhujeme vypustiť z navrhovaného znenia „určenú na zhromažďovanie osobných údajov.“ Vo zvyšnej časti pôvodného ustanovenia v súčasnom zákone o ochrane osobných údajov navrhujeme vypustiť slová ,,s použitím automatizovaných, čiastočne automatizovaných alebo iných ako automatizovaných prostriedkov“ a odporúčame zvážiť aj vypustenie „bez ohľadu na to, či ide o systém centralizovaný, decentralizovaný alebo distribuovaný na funkčnom alebo geografickom základe“. 

Odôvodnenie: 
V súvislosti s ustanovením § 1 ods. 4 zákona je potrebné podotknúť, že zákon sa vzťahuje len na osobné údaje systematicky spracúvané v informačnom systéme; tým je definovaná vecná pôsobnosť zákona. Je preto nelogické ponechávať v definícii informačného systému „databázu určenú na zhromažďovanie osobných údajov“ ak je zhromažďovanie tiež spracúvaním a zároveň alternatívne definovať informačný systém ako „databázu obsahujúcu osobné údaje“ pretože druhým vylučujeme, že v prvom vôbec sú nejaké osobné údaje spracúvané, zatiaľ čo nasledujúce slová určujú, že sa osobné údaje v databáze „systematicky spracúvajú“. Je teda logicky rozporné ponechávať „určenú na zhromažďovanie osobných údajov“ v texte. 
Druhý návrh odôvodňujeme zjednodušením súčasnej definície ,,informačného systému.“ 
 	O 	N 	Požiadavka pripomienkujúceho subjektu v navrhovanom rozsahu je v rozpore s čl. 6. ods. 4 Legislatívnych pravidiel vlády SR, podľa ktorého: „Zákon musí byť v súlade so záväzkami, ktoré pre Slovenskú republiku vyplývajú z medzinárodných zmlúv a iných medzinárodných dokumentov.“. Požiadavka pripomienkujúceho subjektu je v rozpore s čl. 2 písm. c) Smernice 95/46/ES. 
Smernica výslovne ustanovuje „bez ohľadu na to, či ide o systém centralizovaný, decentralizovaný alebo distribuovaný na funkčnom alebo geografickom základe“. 

Tento text nebol zapracovaný do zákona č. 428/2002 Z. z. v čase nadobudnutia jeho účinnosti v roku 2002. EK absenciu tohto textu v definícii IS označila za problém a požadovala definíciu precizovať. Stalo sa tak v roku 2005, keď text bol do zákona zapracovaný novelou č. 90/2005 Z. z. Bolo by veľmi nezodpovedné text teraz vypustiť. 

Text ,,s použitím automatizovaných, čiastočne automatizovaných alebo iných ako automatizovaných prostriedkov“ prevzatý aj do definície „informačného systému“ je len zdôraznením obsahu ustanovenia § 1 ods. 4 zákona (čl. 3 ods. 1 Smernice 95/46/ES) vo vzťahu k informačnému systému. 

V dôvodovej správe k bodu 6 sa uvádza: „Zmena spresňuje vymedzenie pojmu „informačný systém“ v súlade s článkom 2 písm. c) Smernice 95/46/ES. Za informačný systém na účely tohto zákona treba považovať akýkoľvek systém, ktorý je určený na systematické spracúvanie osobných údajov bez ohľadu na to, či obsahuje osobné údaje.“. 

Jednotlivé ustanovenia zákona o ochrane osobných údajov (ani Smernice 95/46/ES) nemožno vykladať izolovane, ale spravidla je potrebné ich interpretovať vo vzájomných súvislostiach. 

Predtým, ako osoba začne spracúvať osobné údaje, musí splniť niekoľko povinností – vymedziť účel spracúvania osobných údajov, určiť podmienky spracúvania osobných údajov (§ 4 ods. 2 zákona, čl. 2 písm. d) smernice 95/46/ES,.§ 6 ods. 1 písm. a) a b) zákona). 

Podľa § 4 ods. 1 písm. s) zákona „podmienkami spracúvania osobných údajov sa rozumejú prostriedky a spôsob spracúvania osobných údajov, ako aj ďalšie požiadavky, kritériá alebo pokyny súvisiace so spracúvaním osobných údajov alebo vykonanie úkonov, ktoré slúžia na dosiahnutie účelu spracúvania či už pred začatím spracúvania osobných údajov alebo v priebehu ich spracúvania.“. 

Prevádzkovateľ je povinný podľa § 26 ods. 2 zákona, resp. čl. 18 ods. 1 smernice 95/46/ES, pred začatím spracúvania osobných údajov prihlásiť informačný systém na registráciu. Je povinný posúdiť, či jeho IS podlieha registrácii alebo nie, a ak áno, je povinný ho pred začatím spracúvania osobných údajov prihlásiť na registráciu, prípadne na osobitnú registráciu a v prípade osobitnej registrácie vyčkať, či mu úrad udelí povolenie na spracúvanie osobných údajov v prihlásenom informačnom systéme. 

Bezpochyby prihlasuje na registráciu informačný systém a prihlasovaný informačný systém v tomto štádiu s určitosťou neobsahuje žiadne osobné údaje. 

Ak informačný systém nepodlieha registrácii, prevádzkovateľ je povinný o takomto informačnom systéme viesť evidenciu, a to najneskôr odo dňa začatia spracúvania osobných údajov v ňom (§ 29 ods. 1 zákona). Opäť platí, že prevádzkovateľ je povinný vykonať určité úkony, pričom IS neobsahuje žiadne osobné údaje. 

Na iných miestach dôvodovej správy a najmä v jej všeobecnej časti bolo viackrát odkázané na Stanoviská pracovnej skupiny zriadenej podľa článku 29 Smernice 95/46/ES, napr. aj na Stanovisko č. 4/2007 k pojmu osobné údaje. Tieto stanoviská pracovnej skupiny sú pre členské štáty záväzné. Príklad č.16 uvedený v tomto stanovisku popisuje situáciu, pri ktorej zjavne dochádza k stavu, keď v informačnom systéme sa dlhodobo nemusí nachádzať osobný údaj žiadnej konkrétnej fyzickej osoby, ktorá by bola identifikovaná alebo identifikovateľná, ale sa v IS nachádzajú len fotografie grafitov, ktoré tieto fyzické osoby vytvorili a v prípade získania ďalších dôkazov, by mohli identifikovať ich tvorcov. 
Aj tento príklad jednoznačne potvrdzuje naznačený prístup. 

Informačný systém sa nestáva informačným systémom až vložením prvého osobného údaja do neho. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 

Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 
 	
SLASPO 	K § 23a 
V § 23a navrhujeme za ods. 4 vložiť ods. 5 s nasledovným znením: „Prevádzkovateľ, ktorý zamýšľa prenos osobných údajov inému prevádzkovateľovi, alebo sprostredkovateľovi v inom členskom štáte Európskej únie po ich získaní a po oznámení údajov v zmysle § 10a ods. 1, je povinný oznámiť takýto prenos dotknutej osobe pri najbližšom kontakte s ňou, najneskôr však do troch mesiacov odo dňa prenosu osobných údajov sprostredkovateľovi.“ 
Odôvodnenie: Navrhované znenie odstraňuje pochybnosti o tom, či na prenos v rámci členských štátov Európskej únie sa vyžaduje súhlas dotknutých osôb. 
 	O 	N 	Zamieta sa. Odsek 1 § 23a odlišne ustanovuje podmienky prenosu sprostredkovateľom (spracovateľom) a prevádzkovateľom (tretím stranám). Informačná povinnosť voči dotknutým osobám sa vzťahuje iba na prípady prenosu osobných údajov sprostredkovateľom. Dotknuté osoby sú povinné poskytnú ť súhlas v prípade prenosu osobných údajov prevádzkovateľovi (tretej strane).Táto skutočnosť je už stanovená v § 5 ods. 4 a § 7 tohto zákona .  	
SLASPO 	K § 6b ods. 2 až 4 
Navrhujeme vypustiť ustanovenia odsekov 2,3, a 4; doterajšie odseky 5-9 sa číslujú ako 2-6. Alternatívne, navrhujeme, aby ohlasovaciu povinnosť sprostredkovateľa podľa odseku 3 mohol splniť za sprostredkovateľa aj prevádzkovateľ (napr. ak sa na tom prevádzkovateľ a sprostredkovateľ dohodnú v zmluve). K § 6b ods. 3 písm. b) a c) – navrhujeme, aby sa tu uvedené skutočnosti ohlasovali prostredníctvom internetu (nie písomne) tak, ako sa to predpokladá v písm. a) odseku 3. 
V odseku 4 navrhujeme, aby ohlasovaciu povinnosť voči Úradu mal plniť každý sprostredkovateľ bez ohľadu na sídlo. 

Odôvodnenie: 
Každá spoločnosť, ako prevádzkovateľ má niekoľko sprostredkovateľov, čím sa enormne zvýši nielen zaťaženosť Úradu na ochranu osobných údajov ohľadne prijímania ohlásení od sprostredkovateľov, ale aj samotných sprostredkovateľov ktorí budú musieť ohlasovať každú zmluvu s prevádzkovateľom. Pri sprostredkovateľoch poistenia, dodávateľoch služieb ich môže byť vysoký počet, nehovoriac o tom, že povinnosť sa vzťahuje aj na sprostredkovateľov v zahraničí, za ktorých túto povinnosť plní prevádzkovateľ so sídlom v Slovenskej republike, čím sa zvyšuje napríklad povinnosť poisťovní, ktoré majú uzatvorené desiatky zmlúv so sprostredkovateľmi poistenia na Slovensku aj v zahraničí. 
V zásade sme proti registrácii sprostredkovateľov na úrade. Preferovali by sme registráciu, resp. zákonom stanovenú povinnosť prevádzkovateľa viesť zoznam sprostredkovateľov s údajmi stanovenými zákonom a s povinnosťou zverejňovať zoznam sprostredkovateľov na webovej stránke prevádzkovateľa, prípadne použiť takýto systém ako rovnocennú alternatívu k registrácii sprostredkovateľov, ktorí nie sú zverejnení na webovej stránke prevádzkovateľa a o jeho sprostredkovatelia. Tento návrh sa dá odôvodniť i tým, že dotknuté osoby budú len zriedka navštevovať stránku úradu, keď v praxi omnoho častejšie čerpajú informácie o službe spojenej so spracúvaním osobných údajov priamo zo stránok prevádzkovateľa. 
Aj z dôvodu, že sprostredkovateľom je každá osoba, ktorá spracúva osobné údaje v mene a na zodpovednosť prevádzkovateľa, čiže aj osoba so sídlom alebo s trvalým pobytom mimo SR, máme za to, že ohlasovaciu povinnosť voči Úradu by mal plniť každý sprostredkovateľ bez ohľadu na sídlo. Ani v dôvodovej správe nie je obsiahnuté zdôvodnenie takejto výhody voči „zahraničným sprostredkovateľom“, kedy za neho má ohlasovaciu povinnosť plniť prevádzkovateľ. V uvedenom vidíme aj neúmerný a neodôvodnený nárast agendy prevádzkovateľa. 
 	Z 	A 	Ustanovenia § 6b ods. 2 až 4 boli z návrhu vypustené. 	
SLASPO 	K § 6a ods. 4 
Navrhujeme ustanovenie z návrhu vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Je žiaduce uviesť, že finančný agent sa aj v nadväznosti na zákon č.186/2009 stáva sprostredkovateľom, (t.j. osobou, ktorá za účelom výkonu činnosti v zmysle zmluvy predmetom ktorej je výkon finančného sprostredkovania zároveň spracúva osobné údaje v mene prevádzkovateľa) najskôr až dňom nadobudnutia účinnosti zmluvy predmetom ktorej je výkon finančného sprostredkovania, t.j. dňom registrácie osoby v registri v NBS. Čiže deň účinnosti zmluvy predmetom ktorej je výkon finančného sprostredkovania je totožný s dňom kedy je finančný agent oprávnený (v súlade s doterajším právnym stavom) začať spracúvať osobné údaje. V prípade, ak má prevádzkovateľ uzatvoriť so sprostredkovateľom novú mandátnu zmluvu (ods.4) pred začatím spracúvania os. údajov, je potrebné ju uzatvoriť v časovo skoršom termíne ako nadobudne zmluva predmetom ktorej je výkon finančného sprostredkovania účinnosť. Avšak v takom prípade by sa mandátna zmluva (ods.4) uzatvárala medzi prevádzkovateľom a osobou, ktorá v príslušnom okamihu ešte nie je v účinnom zmluvnom vzťahu s prevádzkovateľom na základe zmluvy predmetom ktorej je výkon finančného sprostredkovania, čiže nemožno ešte hovoriť o osobe, ktorá spracúva osobné údaje v mene a na zodpovednosť prevádzkovateľa. Za daného stavu je osoba – sprostredkovateľ povinný realizovať opatrenia podľa ods. 2 v čase, keď nemá vo vzťahu k budúcemu prevádzkovateľovi „zaručené postavenie“ v zmysle platnej a účinnej zmluvy predmetom ktorej je výkon finančného sprostredkovania. 
Uzatvorenie zmluvy ( v zmysle ods.4) je skutočnosťou, ktorá by mohla mať ( a aj bude mať) vplyv aj na celý proces náborovania nových finančných agentov (výhradných aj nevýhradných) a postupnosť krokov v rámci procesu zazmluvňovania (vplyv v nie pozitívnom zmysle). . Celý ods. 4 (povinnosť uzatvoriť zmluvu) navrhujeme vypustiť alebo doplniť o rovnocennú alternatívu „poverenia na spracúvanie os. údajov“, obdobným spôsobom dnes platnej legislatívy (samozrejme v súlade so Smernicou 95/46/ES). Takýto spôsob pripúťta aj Smernica 95/46/ES, čo je v podstate deklarované aj v Dôvodovej správe predloženého materiálu, konkrétne: 
“Podľa článku 17 ods. 3 Smernice 95/46/ES sa spracúvanie osobných údajov dohodne medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom spravidla zmluvne. Podľa doteraz platnej právnej úpravy prevádzkovateľ sprostredkovateľa buď poveril alebo s ním uzatvoril zmluvu. Tento návrh počita len s uzatvorením zmluvy, čo odstraňuje pochybnosti, kedy treba uzatvoriť so sprostredkovateľom zmluvu a kedy poverenie. Návrh výslovne vymenúva náležitosti zmluvy, čo prispieva k právnej istote prevádzkovateľov a sprostredkovateľov”. Uzatváranie mandátnej zmluvy s náležitosťami v zmysle zákona vidíme v podmienkach finančnej inštitúcie ako „neaplikovateľné “ aj s ohľadom na nemožnosť aplikácie, resp. používania jednotných vzorových zmlúv/ formulárov za účelom splnenia uvedenej zmluvnej povinnosti. V takom prípade by riadne plnenie tejto povinnosti vyžadovalo individuálne spracovanie zmluvy pre každého sprostredkovateľa, s ohľadom na zrejmú potrebu - povinnosť individuálneho opisu preukázaných opatrení v zmluve. 
 	Z 	ČA 	Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“ najmä bod VI. 

Pripomienkujúci subjekt výslovne uvádza: „Navrhujeme ustanovenie § 6a ods. 4 z návrhu vypustiť.“. 

Nekompatibilitu ustanovenia § 5 ods. 2 zákona (teraz § 6a ods. 4) s právne záväznými aktmi EÚ pri prerokúvaní v NR SR v roku 2005 spôsobila skupina osôb, ktorá presadzovala rovnaký názor, ako teraz pripomienkujúci subjekt. EK požaduje túto nekompatibilitu nekompromisne odstrániť, inak nebude môcť zákon považovať za kompatibilný s právom EÚ. 

Pozn./: Návrh v roku 2005 obsahoval aj doplnenie ustanovenia § 5 ods. 2 o náležitosti zmluvy. Tieto boli pozmeňovacím návrhom vypustené. 

V priebehu rokov platnosti zákona č. 428/2002 Z. z. sa neustále prevádzkovatelia a sprostredkovatelia dožadujú z dôvodu zachovania princípu právnej istoty, aby zákon jasne obligatórne ustanovil náležitosti zmluvy a pripomienkujúci subjekt požaduje úplný opak. 
Prevádzkovatelia a sprostredkovatelia sa zároveň dožadujú, aby zákon zbytočne neustanovoval alternatívy (zmluva, poverenie), čo v praxi spôsobuje len zbytočné kolízie a problémy, kedy ktorý právny akt uplatniť. 
Zo Smernice 95/46/ES a zo Stanoviska pracovnej skupiny zriadenej podľa čl. 29 smernice jasne vyplýva, že musí ísť o zmluvu alebo iný rovnako zaväzujúci právny akt, ktorým sa upravia vzťahy medzi prevádzkovateľom údajov a sprostredkovateľom údajov. Táto zmluva musí mať písomnú formu na účely dokazovania a musí mať minimálny obsah, v ktorom sa stanoví najmä podmienka, že sprostredkovateľ údajov koná výlučne na základe pokynov prevádzkovateľa a prijme a vykoná primerané technické a organizačné opatrenia na ochranu osobných údajov. Táto zmluva musí obsahovať dostatočne podrobný opis mandátu sprostredkovateľa. 
V žiadnom prípade nemožno od písomnej zmluvy odstúpiť, ako to požaduje pripomienkujúci subjekt. Písomnú zmluvu má povinnosť uzatvoriť prevádzkovateľ so sprostredkovateľom aj podľa teraz platného zákona. Nejde o novú povinnosť. Je to naplnenie čl. 17 ods. 4 smernice 95/46/ES. 

Požiadavka pripomienkujúceho subjektu v navrhovanom rozsahu na vypustenie § 6a ods. 4 z návrhu je v rozpore s čl. 6. ods. 4 Legislatívnych pravidiel vlády SR, podľa ktorého: „Zákon musí byť v súlade so záväzkami, ktoré pre Slovenskú republiku vyplývajú z medzinárodných zmlúv a iných medzinárodných dokumentov.“. 

Ustanovenie § 6a ods. 6 bolo z návrhu vypustené. 
 	
SLASPO 	K § 13 ods. 1 
Navrhujeme vložiť na koniec vety, za slovo „zlikvidovať“ slová „ak nie je dôvod na pozastavenie vyradenia podľa osobitného zákona.“ 
Odôvodnenie: 
Navrhovaná textácia odseku ukladá prevádzkovateľovi povinnosť zlikvidovať registratúrne záznamy s obsahom osobných údajov po uplynutí ich lehoty uloženia, čo oproti súčasnému stavu znemožní pozastavenie vyradenia registratúrnych záznamov, pokiaľ by ich spoločnosť ďalej potrebovala pre svoju činnosť (podľa ods. 1 § 19 zákona č. 395/2002 Z. z. o archívoch a registratúrach a o doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov), okrem výnimiek uvedených v navrhovanom znení písm. b) ods. 4 § 13 zákona o ochrane osobných údajov. 
V praxi to môže napr. znamenať vyradenia spisov súdnych sporov po uplynutí čiastočnej lehoty uloženia (spisy súdnych sporov sa po vybavení vracajú do registratúry, registratúrneho strediska ako spisy poistných udalostí, pričom ich lehota uloženia sa počíta od vzniku PU, nie od uzavretia súdneho sporu). 
 	Z 	ČA 	Návrh bol v bodoch 29 a 30 upravený v zmysle pripomienok aj ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 

Gestor zákona č. 395/2002 Z. z. Ministerstvo vnútra SR nenamietalo vecný obsah ustanovení § 13 ods. 1, 3 a 4 návrhu a nepožadovalo takúto zmenu a upravené znenie predmetných ustanovení bolo z MV SR prekonzultované a odsúhlasené. 

Návrh po úprave výslovne ustanovuje, že vyraďovanie sa deje v súlade so zákonom č. 395/2002 Z. z. 

Ak po tejto úprave návrhu pripomienkujúci subjekt stále vidí problém, potom treba analyzovať, či nie je v rozpore so zákonom č. 395/2002 Z. z. ten zákon, ktorý takýto postup pri poistných udalostiach ustanovuje. 

Predkladateľ osobitne upozorňuje, že na spracúvanie osobných údajov potrebných na uzatvorenie zmluvy sa súhlas dotknutej osoby nevyžaduje. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“ najmä bod III. 
 	
SLASPO 	K § 6a a § 6b 
Navrhujeme prehodnotiť spôsob implementácie odporúčaní Európskej komisie, pokiaľ ide o sprostredkovateľov podľa zák. 186/2009, ktorých zoznamy sú vo verejnom zozname na webovej stránke NBS. Preto navrhujeme, aby v prípade, že sa sprostredkovateľ podľa tohto zákona stane aj sprostredkovateľom podľa zákona o ochrane osobných údajov, aby postačoval odkaz na register NBS. V prípade uzavretia zmluvy podľa ods. 4) sa považuje za splnenú povinnosť uzavretie zmluvy so samostatným finančným agentom, ktorý následne zodpovedá za jej realizáciu v jeho sieti podriadených finančných agentov. 
Odôvodnenie: 
Navrhované ustanovenia nereflektujú dostatočne právnu úpravu sprostredkovania na finančnom trhu (zák. č. 186/2009 Z.z.) , podľa ktorej je sprostredkovanie podnikaním a teda činnosťou na vlastnú zodpovednosť. Preto nemožno automaticky považovať sprostredkovateľa podľa tohto zákona za sprostredkovateľa podľa zákona o ochrane osobných údajov, pretože by to zásadným spôsobom obmedzovalo subkontrahovanie dodávok ako aj štruktúry samostatných finančných agentov. Podľa navrhovaného znenia by sa mohol nesprávne vykladať zákon tak, že finančná inštitúcia by musela mať zmluvný vzťah s každým podriadeným agentom samostatného finančného agenta, čo je v rozpore so zámerom zákona 186/2009 Z.z. V zmysle Stanoviska 1/2010 k pojmom „prevádzkovateľ“ a „spracovateľ“ PRACOVNEJ SKUPINY PRE OCHRANU ÚDAJOV "Žiadne ustanovenie smernice nebráni tomu, aby sa so zreteľom na organizačné požiadavky viaceré subjekty mohli označovať za spracovateľov údajov alebo (sub-)spracovateľov, a to aj na základe ďalšieho rozdelenia príslušných úloh." 
Oznamovanie sprostredkovateľov a zasielanie ich zmlúv úradu pokladáme za neodôvodnené. Všetci finanční agenti sú registrovaní NBS. Obchodná sieť tvorí obchodné tajomstvo spoločnosti a jej zverejňovanie je vážny zásah do fungovania spoločnosti (NBS to zobrala do úvahy a spôsob zverejnenia neumožňuje získanie agentskej siete). Otázne je tiež, nakoľko je Úrad personálne pripravený na zvládanie takého množstva registrácií, odregistrácií a zmlúv, aké sa deje len vo finančnom sektore. 
 	Z 	ČA 	Pripomienkujúci subjekt sa v jednej pripomienke vyjadruje k širokému okruhu problematiky, ktorú rieši 16 odsekov (§ 6a a 6b naraz). 

Ustanovenia § 6b ods. 2 až 4 boli vypustené. 

Ustanovenia § 6a a 6b boli spresnené a umožňujú sprostredkovateľovi konať pri spracúvaní osobných údajov prostredníctvom inej osoby. Upravený postup je v súlade s podmienkami ustanovenými v Stanovisku pracovnej skupiny č. 1/2010 K pojmom „prevádzkovateľ a sprostredkovateľ“. Činnosť pripúšťal aj tento návrh. 

V tejto súvislosti predkladateľ upozorňuje, že pripomienkujúci subjekt by nemal účelovo vytŕhať z kontextu „Stanoviska“ len jednu vetu a odvolávať sa na ňu, keď ďalších niekoľko odsekov v „Stanovisku“ veľmi presne definuje a spresňuje, ako má tento vzťah medzi prevádzkovateľom, sprostredkovateľom a tzv. (sub)dodávateľom vyzerať a aké podmienky musia medzi sebou bezpodmienečne splniť. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“ najmä k bodu VI. 

Podľa bodu 10 Memoranda k Smernici 95/46/ES: 
„Cieľom vnútroštátnych právnych predpisov o spracovaní osobných údajov je chrániť základné práva a slobody, najmä právo na súkromie, uznaného v článku 8 Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd, ako aj vo všeobecných zásadách práva spoločenstva; z tohto dôvodu aproximácia týchto právnych predpisov nesmie mať za následok oslabenie ochrany, ktorú poskytujú, ale naopak musí zabezpečiť vysokú úroveň ochrany v Spoločenstve,“. 

Podľa bodu 68 Memoranda k Smernici 95/46/ES: 
„Zásady uvedené v tejto smernici, ktoré upravujú ochranu práv a slobôd jednotlivcov, najmä ich právo na súkromie, v súvislosti so spracúvaním osobných údajov, možno doplniť, alebo spresniť pre niektoré oblasti osobitnými predpismi, ktoré však musia zodpovedať týmto zásadám,“. 

V „Stratégii účinného uplatňovania Charty základných práv Európskou úniou“ sa výslovne uvádza: 
„V prípade, že členský štát pri vykonávaní práva Únie základné práva nedodržiava, Komisia má ako strážca zmlúv vlastnú právomoc, prostredníctvom ktorej sa môže pokúsiť toto porušovanie ukončiť, a v prípade potreby môže vec postúpiť Súdnemu dvoru (žaloba o nesplnenie povinnosti). Vždy, keď to bude nutné, začne proti členským štátom konanie vo veci porušenia právnych predpisov v prípade, že tieto štáty pri vykonávaní práva Únie nedodržia zásady uvedené v charte. Väzba na právo Únie napríklad existuje v prípade, že: 
- vnútroštátne právne predpisy transponujú smernicu Únie spôsobom, ktorý je v rozpore so základnými právami; alebo 
- keď verejný orgán uplatňuje právne predpisy Únie spôsobom, ktorý je v rozpore so základnými právami; alebo 
- na základe konečného rozhodnutia vnútroštátneho súdu sa právo Únie uplatňuje alebo vykladá spôsobom, ktorý je v rozpore so základnými právami.“. 
 	
SLASPO 	K § 55a ods. 5 
Navrhujeme legislatívne jasnejšie a zrozumiteľnejšie naformulovať uvedené ustanovenie, najmä jeho prvú vetu, nakoľko ustanovenie „dať zmluvy a poverenia uzatvorené medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom podľa § 5 ods. 2 do súladu s týmto zákonom“ je nezrozumiteľné a neurčité. Znamená to, že doteraz uplatňované poverenia, vo vzťahu k osobám ,,zazmluvneným“ do 1.jula 2011 ostávajú zachované? Zároveň navrhujeme lehoty v rámci prechodného obdobia predlžiť, nakoľko lehota 2 mesiace (od dátumu účinnosti novely do 31.10.2011) je objektívne nesplniteľná; a to najmä s ohľadom na veľkú náročnosť agendy a samozrejme na počty sprostredkovateľov (? zmluvná povinnosť prevádzkovateľa). Navrhujeme prechodné obdobie aspoň 1 (jeden) kalendárny rok, tak ako je bežné pri novelizácii právnych predpisoch tak zásadného významu a zároveň posunúť termín účinnosti predmetnej novely zákona 428/2002 na neskorší termín. Je žiaduce uviesť, že v rámci prechodného obdobia nejde (máme za to) len o uzatvorenie zmlúv medzi sprostredkovateľom a prevádzkovateľom ale aj o splnenie príslušných povinností zo strany sprostredkovateľa a ich preukázania prevádzkovateľovi.  	Z 	ČA 	Návrh bol v tomto bode upravený aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 

Pozn./: 
Pripomienkujúci subjekt výslovne uvádza: „Je žiaduce uviesť, že v rámci prechodného obdobia nejde (máme za to) len o uzatvorenie zmlúv medzi sprostredkovateľom a prevádzkovateľom ale aj o splnenie príslušných povinností zo strany sprostredkovateľa a ich preukázania prevádzkovateľovi.“. 

Pripomienkujúci subjekt pravdepodobne poukazuje na § 6a ods. 2 návrhu. Predkladateľ upozorňuje, že nejde o novú povinnosť. 
Prevádzkovateľ má túto povinnosť aj podľa § 5 ods. 3 zákona v platnom znení, čo znamená, že pri podpise zmluvy mal sprostredkovateľ prevádzkovateľovi preukázať záruky podľa § 15 ods. 1. Ak si túto povinnosť prevádzkovateľ (a sprostredkovateľ) nesplnili (zrejme o nej ani nevedeli, že ju majú splniť), tak je logické, že ju teraz považujú za novú povinnosť. 

Predkladateľ je toho názoru, že vyjadrenia poisťovacích subjektov týkajúce sa výrazného nárastu nových povinností, ktoré údajne pre nich prináša tento návrh, sú zrejme väčšinou motivované skutočnosťou (vyplýva to aj z tejto pripomienky subjektu), že poisťovacie spoločnosti tieto povinnosti, ktoré nazývajú „novými“, v praxi doteraz nevykonávali, a preto sa im javia ako nové. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“ najmä bod IV. 
 	
AOSP 	K § 5 ods. 8 definícia nejednoznačná čím je daná odborná spôsobilosť a spoľahlivosť - iba poučením poľa § 17 zákona? 
definícia nejednoznačná čím je daná odborná spôsobilosť a spoľahlivosť - iba poučením poľa § 17 zákona? 	O 	A 	Pojmy „odborne spôsobilé“ a „spoľahlivé“ boli z návrhu vypustené. 	
AOSP 	K § 20 ods. 5 písm. a) 
slovo „vyplýva“ nahradiť textom „je možné jednoznačne určiť“ 	O 	N 	Požiadavka pripomienkujúceho subjektu je v rozpore s čl. 14 Legislatívnych pravidiel vlády SR, nakoľko nie je odôvodnená. 

Navrhovaný text neprimerane obmedzuje situácie, v ktorých by malo ustanovenie platiť. Z aplikačnej a legislatívnej praxe vyplýva, že text oznámení, sťažností a iných žiadostí osôb nemusia byť terminologicky presné a už vôbec sa nemusia odvolávať na konkrétne ustanovenia príslušných právnych predpisov, aby mohol byť ich obsah považovaný za relevantný na vybavenie. 
 	
AOSP 	K § 6 ods. 4  
nie je jednoznačné čo sa myslí ako účel nezlučiteľný s pôvodným účelom – chýba definícia. 	O 	N 	Slovné spojenie „nezlučiteľný s pôvodným účelom“ nie je nové, nachádza sa v § 6 ods. 3 teraz platného zákona bez bližšieho vymedzenia a doteraz (8 rokov) tento termín nespôsoboval v praxi žiadne výkladové problémy.  	
AOSP 	K § 5 ods. 10  
Text dôvodovej správy k bodu 12 v poslednom odstavci, nekorešponduje s textom  	O 	N 	V dôvodovej správe k bodu 12 sa v poslednom odseku uvádza: 
„Pôvodný odsek 4 v ustanovení § 5 zákona bol nahradený odsekom 10, bola vypustená povinnosť prevádzkovateľov oznamovať dotknutým osobám poverenie sprostredkovateľa a táto povinnosť bola nahradená ohlasovacou povinnosťou sprostredkovateľa na úrade a zverejnením oznámených sprostredkovateľov na webovom sídle úradu.“. 
Text jednoznačne hovorí o § 5 ods. 4 zákona (teda teraz platného znenia zákona 428/2002 Z. z.), t. z., nehovorí o tomto návrhu a zdôrazňuje, že tento odsek 4 v § 5 zákona bol v tomto návrhu nahradený odsekom 10. 
 	
AOSP 	K § 10 ods.2 
Navrhujeme upraviť na text nasledovne: Prevádzkovateľ nesmie ďalej spracúvať zhromaždené osobné údaje dotknutej osoby, ktoré nezískal priamo od nej, ak pri najbližšom kontakte s ňou jej neposkytne informácie podľa § 10b. 	O 	N 	Požiadavka pripomienkujúceho subjektu v navrhovanom rozsahu je v rozpore s čl. 6. ods. 4 Legislatívnych pravidiel vlády SR, podľa ktorého: „Zákon musí byť v súlade so záväzkami, ktoré pre Slovenskú republiku vyplývajú z medzinárodných zmlúv a iných medzinárodných dokumentov.“. Navrhované riešenie pripomienkujúceho subjektu nie je v súlade s uvádzacou vetou § 10b ods. 1 návrhu, a teda ani s čl. 11 ods. 1 Smernice 95/46/ES. 

Ustanovenie § 10 ods. 2 vo všeobecnosti upozorňuje prevádzkovateľa, že osobné údaje, ktoré nezískal priamo od dotknutej osoby, smie ďalej spracúvať až potom, čo jej poskytol informácie podľa § 10b. 

Navrhované riešenie pripomienkujúceho subjektu však vytvára priestor na nekontrolované spracúvanie osobných údajov po ich získaní až do najbližšieho kontaktu s dotknutou osobou, navyše takéto spracúvanie (jeho ukončenie) je podmienené neposkytnutím informácie pri najbližšom kontakte, ktorý prevádzkovateľ môže aj zámerne odďaľovať, pričom k samotnému kontaktu koniec koncov vôbec nemusí dôjsť. 
 	
AOSP 	K § 7 ods.2  
„Ak prevádzkovateľ spracúva osobné údaje na základe súhlasu dotknutej osoby súčasne na viac účelov, je povinný mať súhlas dotknutej osoby na každý z nich. Zo znením zásadne nesúhlasíme. V doterajšej praxi postačoval jeden súhlas na všetky účely a pri tom nedochádzalo k narušeniu práv dotknutej osoby. Dotknutá osoba je oprávnená súhlasy kedykoľvek odvolať. Navrhujeme v § 7 ods. 2 vypustiť poslednú vetu. 	Z 	N 	Pripomienkujúci subjekt na danú problematiku neaplikuje všetky relevantné ustanovenia zákona a názor je motivovaný nesprávnym výkladom základných pojmov ochrany osobných údajov. 

Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“ najmä bod III. 
 	
AOSP 	K § 20 ods. 1 písm. f 
K § 20 ods. 1 písm. f) zákona za slovo „platnosti“ doplniť text „ , ak na strane dotknutej osoby pominul dôvod spracúvať jej osobné údaje“ 	Z 	N 	Požadovaný dodatok je nadbytočný. 
Prevádzkovateľ nevie a nemôže ovplyvniť požiadavku dotknutej osoby, nemá právo vetovať jej rozhodnutie argumentáciou, že dôvod na strane dotknutej osoby ešte nepominul. 
 	
AOSP 	K §10a až 10d 
K §10a až 10d zákona ukladajú veľa nových povinnosti prevádzkovateľovi (vrátane zrozumiteľnosti textu – veľkosť písma, vydávanie súhlasu na strane nosiča informácií, kde je udelený súhlas, počas prípravy uzavretia zmluvy sa zakazuje získavať a zhromažďovať originály alebo kópie úradných dokladov obsahujúcich osobné údaje .....) .Všeobecne nie je možné súhlasiť s znením, ktoré je v rozpore so zákonom o spotrebiteľských úveroch. Tento zákon ukladá finančným inštitúciám, aby zodpovedne úverovali – a bez možnosti získavať kópie dokladov a zhromažďovať ich nie je možné splniť náležitosti zmieneného zákona. Druhým závažným dopadom je skutočnosť, že možnosť získavania dokladov pri uzatvorení zmlúv umožňuje finančným inštitúciám odhaľovať prípadné podvodné konanie klientov, ktoré je bežné! 

 	Z 	N 	Pripomienkujúci subjekt na danú problematiku neaplikuje všetky relevantné ustanovenia zákona a názor je motivovaný nesprávnym výkladom základných pojmov ochrany osobných údajov. 

Pripomienkujúci subjekt má zrejme na mysli zákon č. 129/2010 Z. z. o spotrebiteľských úveroch a o iných úveroch a pôžičkách pre spotrebiteľov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
Zákonodarca napr. v § 20 ods. 9 písm. e) a f) cit. zákona ustanovuje: 
Návrh na zápis do registra veriteľov obsahuje evidované údaje, ktorými sú: 
e) výpis z obchodného registra, živnostenského registra alebo z inej úradnej evidencie alebo iného úradného registra, v ktorom je veriteľ zapísaný, pričom výpis ku dňu predloženia návrhu na zápis do registra veriteľov nemôže byť starší ako tri mesiace; doklady musia byť predložené v origináli alebo v úradne osvedčenej kópii, 
f) doklady preukazujúce splnenie podmienok podľa odseku 2. 
Podľa § 10 ods. 6 zákona: „Získavať osobné údaje nevyhnutné na dosiahnutie účelu spracúvania kopírovaním, skenovaním alebo iným zaznamenávaním úradných dokladov na nosič informácií možno len vtedy, ak s tým dotknutá osoba písomne súhlasí alebo ak to osobitný zákon výslovne umožňuje ....“. 
Právnym dôvodom spracúvania dokladov je zákon č. 129/2010 Z. z. 
Ak zákonodarca neuviedol v zákone ďalšie doklady, ktoré by mal prevádzkovateľ získavať, potom to nepovažoval za nevyhnutné na dosiahnutie účelu spracúvania. Ostané osobné údaje je prevádzkovateľ povinný spracúvať iným spôsobom, nie zhromažďovaním kópií alebo originálov dokumentov. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
AOSP 	K § 15  
§ 15 stanovuje nové pravidlá informačnej bezpečnosti. Bude nutná zmena bezpečnostného projektu (navýšenie finančných prostriedkov), zmena interných noriem a smerníc, údržbu alebo servis technických zariadení, vykonávať partnermi už len ako sprostredkovateľ atď. ... Nové povinnosti sprostredkovateľa (obchodného partnera) . Nové bezpečnostné smernice v zmysle § 15 ods. 2 zákona, Termín účinnosti vzhľadom k rozsahu nových povinností je nedostatočný a má významne negatívny dopad na podnikateľskú sféru, čo je v rozpore s programovým vyhlásením vlády. 	Z 	N 	Pripomienkujúci subjekt bude musieť „zmeniť“ bezpečnostný projekt, len ak ho nemal doteraz vypracovaný. Pripomienkujúci subjekt zbytočne účelovo dramatizuje rozsah povinností. 
1) návrh vôbec nemení podmienky vypracovania bezpečnostného projektu podľa § 16, 
2) obsah bezpečnostnej smernice požaduje prijať opatrenia v minimálnom rozsahu (takmer každý systém je skoro všetkými už štandardne vybavený, resp. pri prístupe na internet vybavený musí byť). 

Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy, právne záväzným aktom EÚ a medzinárodným zmluvám, ktorými je SR viazaná. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“ najmä bod IV. 
 	
AOSP 	K § 13 
nie je jasné prečo zákonodarca bráni dohode medzi dotknutou osobou a spoločnosťou, dohodnúť si dobu uchovania osobných údajov? Podľa § 13 b) je potrebné lehotu predĺžiť – 3 mesiace nie je dostatočná doba na to, aby sa dalo zabrániť prípadným podvodným konaniam klienta. Bežnou praxou je, že klient – podvodník 2 – 3 mesiace úver spláca a potom prestane. Splácanie je uskutočňované preto, aby bolo odhalenie podvodu odsunuté. Navrhujeme minimálne 6 mesiacov.  	Z 	N 	Pripomienkujúci subjekt na danú problematiku neaplikuje všetky relevantné ustanovenia zákona a názor je motivovaný nesprávnym výkladom základných pojmov ochrany osobných údajov. 

Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“ najmä bod III. 
 	
AOSP 	Prechodné ustanovenia zákona: 
Prechodné ustanovenia zákona: 
Lehoty navrhované pre zosúladenie s novou právnou úpravou sú nerealizovateľné. Požadujeme minimálne rok na realizáciu nových ustanovení zákona. 
 	Z 	N 	Požiadavka pripomienkujúceho subjektu je v rozpore s čl. 14 Legislatívnych pravidiel vlády SR, nakoľko nie je odôvodnená. 
Podľa predkladateľa je všeobecná lehota ustanovená prechodným ustanovením dostatočne dlhá. 
V čase nadobudnutia účinnosti zákona č. 428/2002 Z. z. 
(1. september 2002) postačovala všeobecná lehota 6 mesiacov, a vtedy boli viac menej všetky povinnosti pre prevádzkovateľa nové. Rovnaká všeobecná lehota 6 mesiacov postačovala aj pri novele zákona v roku 2005 (zákon č. 90/2005 Z. z.). 
Podstatná väčšina navrhovaných zmien a doplnení v tomto návrhu neprináša nové povinnosti pre prevádzkovateľa, ale len doterajšie spresňuje a precizuje. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 

Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok aj ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy, právne záväzným aktom EÚ a medzinárodným zmluvám, ktorými je SR viazaná. 
 	
AOSP 	K § 10d ods. 2 
nemá povahu preventívneho opatrenia, je zbytočne administratívne náročný a v žiadnom prípade neeliminuje možnosť zneužitia kópie úradného dokladu. Každá kópia sa dnes dá veľmi jednoducho kvalitne naskenovať, elektronicky upraviť (odstrániť požadované označovanie) a vytvoriť pre akékoľvek účely rôzne kópie. Je nutné túto zbytočnosť zrušiť. 	Z 	N 	Opatrenie, ktoré sa osvedčilo v iných členských štátoch, by sa nemalo nazývať „zbytočnosťou“. 

Pri konzultáciách sa predkladateľ, okrem iného, dozvedel v súvislosti s obdobnými argumentmi, aké prezentuje pripomienkujúci subjekt, aj takéto prirovnanie: „Prečo sa potom do áut naďalej dávajú alarmy, keď vieme, že každý alarm sa dá dnes veľmi ľahko odkódovať a zneškodniť.“, resp. „načo sa na dvere dávajú zámky, keď aj tak ich hockto dnes už veľmi ľahko otvorí.“. 

Skúsenosti z praxe potvrdzujú, že podvody, na ktoré boli použité kópie úradných dokladov po zavedení opatrenia výrazne klesli. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
AOSP 	K § 6b ods. 9  
neprehľadnosť odvolávok na iné paragrafové znenia, v ktorých sú odvolávky na ďalšie paragrafové znenia  	Z 	N 	Predkladateľ to považuje za štandardné riešenie bežne používané pri tvorbe legislatívnych aktov.  	
AOSP 	K § 6a ods. 1  
Ak je sprostredkovateľ právnická alebo fyzická osoba, zmysle § 2 ods. 1 zák. č. 513/1991 Zb. podniká na vlastnú zodpovednosť. Navrhujeme vypustiť text „a na jeho zodpovednosť“. 	Z 	N 	V § 2 ods. 1 zákona č. 513/1991 Zb. Obchodný zákonník sa ustanovuje definícia podnikania: „Podnikaním sa rozumie sústavná činnosť vykonávaná samostatne podnikateľom vo vlastnom mene a na vlastnú zodpovednosť za účelom dosiahnutia zisku.“. 

Vo vlastnom mene podnikateľ podniká vtedy, keď nekoná v mene niekoho iného. Nie je podmienkou, aby konal osobne, ale osoba, ktorá za neho koná (zástupca), musí konať v mene podnikateľa. Podnikateľ podniká pod vlastným menom, keď podniká pod obchodným menom (§ 8 Obch. Z.). Obchodným menom fyzickej osoby je jej meno a priezvisko (§ 9 ods. 1 Obch. Z.). Obchodným menom obchodných spoločností a družstva je názov, pod ktorým sú zapísané v obchodnom registri (§ 9 ods. 2 Obch. Z.). Obchodným menom právnickej osoby, ktorá sa nezapisuje do obchodného registra, je názov, pod ktorým bola zriadená (§ 9 ods. 3 Obch. Z.). 

V prípadoch, keď na účely zákona o ochrane osobných údajov osoba vystupuje ako sprostredkovateľ, nekoná (nespracúva osobné údaje) vo vlastnom mene ale v mene prevádzkovateľa a na zodpovednosť prevádzkovateľa. Zároveň však sám nesie zodpovednosť za záväzky vyplývajúce z uzatvorenej zmluvy s prevádzkovateľom a aj za dodržiavanie ustanovení zákona. 

AOSP 	K § 22 ods. 2  
K § 22 ods. 2 zákona, opätovne zvyšuje finančnú a administratívnu náročnosť povinností vyplývajúcich zo zákona. Navrhujeme zrušenie textu „a súčasne predložiť úradu kópie úplnej korešpondencie medzi prevádzkovateľom a dotknutou osobou vo veci s písomným odôvodnením odmietnutia uplatneného práva.“.. 	Z 	N 	Požiadavka pripomienkujúceho subjektu v navrhovanom rozsahu je v rozpore s čl. 6. ods. 4 Legislatívnych pravidiel vlády SR, podľa ktorého: „Zákon musí byť v súlade so záväzkami, ktoré pre Slovenskú republiku vyplývajú z medzinárodných zmlúv a iných medzinárodných dokumentov.“. 

Z existujúceho platného ustanovenia § 20 ods. 4 vyplýva právo dotknutej osoby namietať u prevádzkovateľa. 

Ak prevádzkovateľ nevyhovie dotknutej osobe, musí toto obmedzenie práva dotknutej osoby oznámiť úradu. Úrad posúdi, či obmedzenie práva je v súlade so zákonom, pretože ak sa ukáže, že námietka dotknutej osoby je oprávnená, spracovanie osobných údajov musí prevádzkovateľ bezodkladne ukončiť. Tento postup výslovne vyplýva z čl. 14 písm. a) Smernice 95/46/ES. 

Ak by prevádzkovateľ chybne posúdil námietku dotknutej osoby v tom, že spracúvanie mal ukončiť, no neukončil, porušil by právo dotknutej osoby, ktoré jej priznáva právne záväzný akt EÚ. Takýto postup smernica nepripúšťa. 

Ide o jednotné systémové uplatňovanie inštitútu obmedzenia práva dotknutej osoby v rovnakej podobe, ako je tomu v prípade, ak prevádzkovateľ uplatní postup podľa § 20 ods. 2 v nadväznosti na § 22 zákona v platnom znení. 

Navrhovaný postup pripomienkujúceho subjektu túto jednotnú líniu narúša. 

Vypustenie navrhovaného ustanovenia by spôsobilo nekompatibilitu so smernicou a nedodržanie záväzku voči EK, že ustanovenie uvedie do súladu so smernicou. 
 	
AOSP 	K § 20 ods. 5 písm. c) 
§ 20 ods. 5 písm. c) ukladá sa povinnosti sprostredkovateľovi, ktoré prinášajú zvýšenie nákladov , a to v administratívnej činnosti, poštovnom, materiálnych nákladov na spracovanie zápisnice a jej odoslanie. Pri tom pre preukázanie odovzdania, resp. odoslania zápisnice musíte poslať zásielku doporučene. Predstava o tom, že sprostredkovateľ je v regióne prevádzkovateľa je mylná a slovo „odovzdať“ pôsobí ako nerealistické zmýšľanie tvorcu zákona. Taktiež je potrebné vziať do úvahy, že sprostredkovateľom je aj organizácia vykonávajúca údržbu a servis technických zariadení prevádzkovateľa. Preto navrhujeme text písm. c) zrušiť. Rozpor s programovým vyhlásením vlády. 	Z 	N 	Ustanovenie bolo upravené aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy, právne záväzným aktom EÚ a medzinárodným zmluvám, ktorými je SR viazaná. 

Podľa čl. 12 Smernice 95/46/ES má dotknutá osoba právo získať od prevádzkovateľa informácie a právo na prístup. Ak prevádzkovateľ spracúva osobné údaje prostredníctvom sprostredkovateľa, má sa za to, akoby spracúvanie osobných údajov vykonával sám prevádzkovateľ. 

Smernica ukladá prevádzkovateľovi spracúvať osobné údaje korektne (Čl. 6 Smernice 95/46/ES). 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“ najmä bod IV. 
 	
AOSP 	K § 20 ods. 5 písm. b) 
zrušiť celý text písm. b).  	Z 	N 	Požiadavka pripomienkujúceho subjektu je v rozpore s čl. 14 Legislatívnych pravidiel vlády SR, nakoľko nie je odôvodnená. 

Ustanovenie bolo upravené aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy, právne záväzným aktom EÚ a medzinárodným zmluvám, ktorými je SR viazaná. 

Podľa čl. 12 Smernice 95/46/ES má dotknutá osoba právo získať od prevádzkovateľa informácie a právo na prístup. Ak prevádzkovateľ spracúva osobné údaje prostredníctvom sprostredkovateľa, má sa za to, akoby spracúvanie osobných údajov vykonával sám prevádzkovateľ. 

Smernica ukladá prevádzkovateľovi spracúvať osobné údaje korektne (Čl. 6 Smernice 95/46/ES). 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“ najmä bod IV. 
 	
AOSP 	K § 19 
§ 19 ods. 13 uvádza možnosť odvolania zodpovednej osoby, aj keď nebola vymenovaná ale poverená § 19 ods. 2.. Navrhujeme text „odvolať“ nahradiť textom „zrušiť poverenie“. 

§ 19 ods. 15 písm. c/ zákona navrhujeme zrušiť text „písomnú výpoveď“ a nahradiť ho textom „vzdanie sa poverenia“. Výpoveď obdržaná od zamestnávateľa je upravená iným právnym predpisom. 
 	Z 	A 	Spresnené, upravené. 	
AOSP 	K §10 a ods. 9  
uvádza aj povinnosť poskytnúť informácie ústne a odpovedať na otázky dotknutej osoby Nerealizovateľné, nie je možné klienta ústne informovať pri internetových žiadostiach. 	Z 	A 	Ustanovenie bolo upravené a spresnené aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 	
AOSP 	K § 10c ods. 2 
je nepresný a voľne vyložiteľný. Navrhujeme presne špecifikovať alebo vypustiť celý odsek 2. 	Z 	A 	Spresnené, upravené. 	
AOSP 	K §10 a ods. 9  
uvádza aj povinnosť poskytnúť informácie ústne a odpovedať na otázky dotknutej osoby Nerealizovateľné, nie je možné klienta ústne informovať pri internetových žiadostiach. 	Z 	A 	Spresnené, upravené. 	
AOSP 	Všeobecne:  
Doložka vplyvov je spracovaná nezodpovedne a v rámci PPK nebol oslovený žiadny podnikateľský subjekt zaoberajúci sa spracovávaním osobných údajov s otázkou vplyvu na podnikateľské prostredie. Postup úradu pri príprave zákona je v priamom rozpore s programovým vyhlásením vlády o zlepšovaní podnikateľského prostredia a zároveň neboli dodržané legislatívne pravidlá vlády , podľa ktorých musí byť vyhodnotený dopad na podnikateľské subjekty. 	Z 	N 	Podľa Jednotnej metodiky na posudzovanie vybraných vplyvov bola gescia nad posudzovaním jednotlivých vplyvov, ktoré sú súčasťou doložky vplyvov rozdelená podľa vecnej pôsobnosti dotknutých rezortov, kde vplyvy na podnikateľské prostredie spadajú pod Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky. V rámci predbežného pripomienkového konania, bol vlastný materiál vrátane doložky vybraných vplyvov odoslaný aj Ministerstvu hospodárstva Slovenskej republiky na posúdenie. Gestor vplyvov na podnikateľské prostredie, t.j. Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky, sa nevyjadrilo k predmetnej doložke vybraných vplyvov. Podľa čl. 12 ods. 2 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky v platnom znení platí, že ak gestor metodiky v ustanovenej lehote nevyjadrí svoje stanovisko, považuje sa to za súhlas s doložkou vybraných vplyvov vrátane analýzy vplyvov. Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky sa nevyjadrilo k vplyvom na podnikateľské prostredie v doložke vybraných vplyvov ani v rámci medzirezortného pripomienkového konania. V medzirezortnom pripomienkovom konaní pripomienky k návrhu neuplatnila Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení SR, Republiková únia zamestnávateľov ani Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky. 	
AOSP 	K § 23a ods. 2 
§ 23a ods. 2 ak sa podľa znenia spracúvajú osobné údaje v inom členskom štáte EÚ podľa zákona v SR a nie zákona v danom štáte – navrhujeme tuto úpravu zrušiť. v rámci EU sa predpokladá rovnaká úroveň ochrany, a nie je možné prenášať úpravu slovenského štátu do iného štátu EU.  	Z 	ČA 	Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok pripomienkujúceho subjektu, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy. 
V tomto prípade sa nejedná o úroveň ochrany osobných údajov ale o spracovateľské operácie a obchodné vzťahy definované prevádzkovateľom so sídlom v Slovenskej republike. Sprostredkovateľ je viazaný pokynmi prevádzkovateľa vydané v súlade s právnym poriadkom SR, iba vzhľadom na bezpečnostné a organizačné opatrenia sa musí riadiť právnym poriadkom štátu, v ktorom má sídlo (viď ustanovenie článku 17 smernice 95/46/ES) . 
 	
AOSP 	K § 20 ods. 1 písm. i) a j) 
§ 20 ods. 1 písm. i) a j) zákona, zvyšujú náklady prevádzkovateľa povinnosťou upraviť informačný systém o zákonom stanovené požiadavky, ako i vytvárať informácie pre klienta v papierovej a elektronickej podobe, z dôvodu robiť si z nich výpisy. V písm. j) zákon uvádza nejednoznačne právo alebo povinnosť prevádzkovateľa, (napr. text „ak to zákon nezakazuje a ak prevádzkovateľ urobí opatrenia“ je nejednoznačný – a ak neurobí lebo nemá jeho systém také možnosti, čo v takom prípade).Rozpor s programovým vyhlásením vlády. 	Z 	ČA 	Spresnené. 

Podľa bodu 41 memoranda k Smernici 95/46/ES: 
„každá osoba musí mať právo na prístup k údajom, ktoré sa jej týkajú a ktoré sú predmetom spracúvania, aby sa predovšetkým mala možnosť presvedčiť o ich presnosti a o oprávnenosti ich spracúvania; ...toto právo nesmie narušovať obchodné tajomstvo ani duševné vlastníctvo, zvlášť nie autorské právo chrániace programové vybavenie; to však bezpochyby nesmie viesť k odmietnutiu poskytnúť všetky informácie dotknutej osobe,“. 
Smernica v tejto ako aj viacerých ďalších svojich častiach zámerne poukazuje na právo dotknutej osoby na prístup k údajom, ktoré sa jej týkajú, a nielen na právo k osobným údajom, ktoré sa jej týkajú, aby tak zahrnula do práva aj údaje a informácie, ktoré so spracúvanými osobnými údajmi súvisia. 
Charta je plnohodnotným záväzným prameňom primárneho komunitárneho práva. 

Podľa Čl. 8 ods. 2 Charty základných práv EÚ: 
„2. Každý má právo na prístup k zhromaždeným údajom, ktoré sa ho týkajú, a právo na ich opravu.“. 

Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 

Ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok aj ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy, právne záväzným aktom EÚ a medzinárodným zmluvám, ktorými je SR viazaná. 
 	
AOSP 	§ 17 
K § 17 poučenie oprávnených osôb o povinnostiach vyplývajúcich z príslušných bezpečnostných smerníc § 17 zákona, zmena v obsahu poučenia a doby poučenia. Stanovenie aj ďalších povinností, vrátane vedenia registra oprávnených osôb vyžaduje viac času na implementáciu ako stanovuje zákon. 

K § 17 nie je zrejmé, ktoré oprávnené osoby patria prevádzkovateľovi a ktoré sprostredkovateľovi. Plní povinnosti vyplývajúce z § 17 aj sprostredkovateľ? Prečo musí prevádzkovateľ v zmysle § 17 ods. 4 písm. b/ zákona uchovávať aj poučenie oprávnenej osoby, ktorá nie je zamestnancom prevádzkovateľa a je napr. zamestnancom sprostredkovateľa. Navrhujeme text upraviť tak, aby bolo zrejmé aké povinnosti sú stanovené pre prevádzkovateľa alebo sprostredkovateľov a ich oprávnené osoby, vrátane určenia, ktoré oprávnené osoby musí prevádzkovateľ mať zaznamenané v registri. 

K § 17 ods. 6 je päťročná lehota nezmyslom, ak je oprávnená osoba zamestnaná 6 rokov, šiesty rok už nepotrebuje mať prevádzkovateľ jej poučenie, pretože je rozdiel vyhotovenie a aktualizácia. 
 	Z 	ČA 	Poučenie oprávnených osôb má prevádzkovateľ vykonať do 30. septembra – lehota 3 mesiace. 

Podľa predkladateľa je táto lehota aj všeobecná lehota ustanovená prechodným ustanovením dostatočne dlhá. 
V čase nadobudnutia účinnosti zákona č. 428/2002 Z. z. 
(1. september 2002) postačovala všeobecná lehota 6 mesiacov, a vtedy boli viac menej všetky povinnosti pre prevádzkovateľa nové. Rovnaká všeobecná lehota 6 mesiacov postačovala aj pri novele zákona v roku 2005 (zákon č. 90/2005 Z. z.). 
Podstatná väčšina navrhovaných zmien a doplnení v tomto návrhu neprináša nové povinnosti pre prevádzkovateľa, ale len doterajšie spresňuje. 
Platí aj „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 

Z ustanovení § 5 vyplýva, že prevádzkovateľ si vyberie svoje oprávnené osoby, poučí ich a vedie vo svojom registri oprávnených osôb. 

Z ustanovení § 6b vyplýva, že sprostredkovateľ na výber svojich oprávnených osôb použije ustanovenia platné pre prevádzkovateľa. 

Ustanovenie § 17 platí pre prevádzkovateľa aj pre sprostredkovateľa (vyplýva to z § 6b ods. 9, v ktorom § 17 nie je vyňatý). 

Register nie je o vedení poučení (záznamov o poučení). Záznam o poučení sa zakladá napr. do spisu podľa § 17 ods. 4 návrhu a uchováva spolu s ním. 

Ustanovenie bolo upravené aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy, právne záväzným aktom EÚ a medzinárodným zmluvám, ktorými je SR viazaná. 
 	
SOCP 	K Čl.I 
K bodu 59 
V návrhu § 44 ods. 5 sa zakotvuje právomoc Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky ( ďalej len "úrad") na bezplatný diaľkový a priamy prístup k potrebným údajom v režime on-line na informačné systémy vymedzených registrov, o.i. podľa písmena c) aj do registra zamestnávateľov a registra poistencov a sporiteľov dôchodkového sporenia. V návrhu však nie je vymedzený účel tejto formy prístupu a v dôvodovej správe absentuje, kto a s akými nákladmi zabezpečí potrebné technické zabezpečenie prístupu; keďže na zabezpečenie úloh úradu považujeme za postačujúce oprávnenia vymedzené v súčasnom, aj navrhovanom znení § 38, ako aj v § 39 až 44 aj bez priameho prístupu k vymedzeným registrom, navrhujeme zvážiť vypustenie tohto ustanovenia. 	O 	A 	Bod 59 bol z návrhu vypustený. 
Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
SOCP 	K Čl.I 
K bodu 12 
Podľa navrhovaného znenia § 5 ods. 8 je prevádzkovateľ povinný vybrať ako oprávnené osoby len "odborne spôsobilé a spoľahlivé" osoby. Keďže z textu návrhu, ani zo súčasného znenia zákona o ochrane osobných údajov nie je zrejmé, či je takouto osobou osoba odborne vyškolená podľa § 19 ods. 3, navrhujeme znenie spresniť. 	O 	A 	Upravené, vypustené. 	
SOCP 	K Čl.I 
K bodu 10 
Podľa navrhovaného znenia § 4 ods. 5 je dotknutou osobou aj nežijúca osoba. Sme toho názoru, že táto úprava spôsobí v praxi aplikačné problémy, keďže nie je upravený žiadny postup, upravujúci proces ochrany oprávnených záujmov tejto osoby, ani proces ochrany oprávnených záujmov prevádzkovateľa v prípade potreby nakladania s osobnými údajmi nežijúcej osoby; z uvedených dôvodov navrhujeme buď právny predpis v intenciách pripomienky doplniť alebo zvážiť vypustenie navrhovanej úpravy. 	O 	A 	Druhá veta bola z návrhu vypustená. 	
SOCP 	K Čl.I 
K bodu 3 
V súvislosti s navrhovaným znením § 2 ods.1 písm. e) nie je vymedzený pojem "regulované povolania", odporúčame pojem vymedziť odkazom na § 2 písm.b) zákona č. 293/2007 Z.z. o uznávaní odborných kvalifikácií. 	O 	A 	Upravené. 	
ALS SR 	Všeobecne 
K návrhu novely Zákona o ochrane osobných údajov predkladáme nasledovné stanovisko a pripomienky: 

Vo všeobecnosti namietame: 

1) nadradenosť sankcie nad prevenciou, 
2) nadbytočnú prísnosť a administráciu, 
3) nejednoznačnosť terminológie, 
4) nesúlad so špeciálnymi právnymi normami, 
 	Z 	N 	
Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“. 
 	
ALS SR 	1.Nadradenosť sankcie nad prevenciou.  

Domnievame sa, že v oblasti ochrany osobných údajov je určite potrebné zlepšenie, najmä v oblasti prevencie. Nepovažujeme však za účelné ukončenie poskytovania právnych názorov, vyjadrení, konzultácií, či posudkov Úradom na ochranu osobných údajov na jeho webovej stránke, ktoré malo napomôcť k ochrane osobných údajov, pričom táto činnosť je obsahom úloh Úradu podľa § 38 Zákona na ochranu osobných údajov. Požiadavka zvýšenia a posilnenia práve represívnych oprávnení, a to v oblasti vyšetrovacích a intervenčných oprávnení Úradu neprispeje k očakávaným cieľom. 
Konkrétne namietame nové ustanovenia odsekov 2) a 3) v § 38 zákona (ako i iných ustanovení napr. § 44 ods. 1 zákona) podľa ktorých sa zavádzajú neúmerné vyšetrovacie právomoci, a to bez opisu práv osôb voči ktorým smerujú. Namietame navrhovanú bezplatnosť poskytovania súčinnosti, ktorá je spravidla vždy spojená s nákladmi na jej vynaloženie. Každý má mať právo na primeranú náhradu za vynaložené výdavky pri plnení súčinnosti. Namietame oprávnenosť postupu podľa navrhovaného znenia § 44 ods. 8, ktoré môže vykonávať len úradne určený znalec v danej oblasti. 
 	Z 	A 	Body 55, 58 a 59 boli z návrhu vypustené. 
Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“ najmä body IX, XI a XII. 
 	
ALS SR 	3. Nejednoznačnosť terminológie. 

Návrh zákona zavádza nejednoznačné pojmy, ktoré nie sú ustálené v právnom poriadku SR. 
Napr. termín „korektnosť“, ktorý je stanovený ako predpoklad spracúvania osobných údajov v súlade so zákonom a ktorého porušenie je sankcionované. Ďalej termín „adekvátnosť“, ktorý je rovnako vymedzený ako predpoklad spracúvania osobných údajov v súlade so zákonom. Nakoľko tieto termíny nie sú z hľadiska ich významu jednoznačne vymedzené, môžu byť subjektívne posudzované a preto nie je na mieste ich určenie ako predpokladu na možnosť sankcie. 

Znenie § 5 ods. 9 návrhu novely zákona narúša princíp pracovnoprávnej zodpovednosti. 
 	Z 	A 	Pojmy „korektnosť“ a „adekvátnosť“ boli z návrhu vypustené. 

Ustanovenie bolo upravené aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy 
 	
ALS SR 	4. Nesúlad so špeciálnymi právnymi normami. 

Návrh novely zákona nerešpektuje špeciálne právne normy upravujúce spracúvanie osobných údajov. Napr. podľa Zákona o spotrebiteľských úveroch, § 7, je veriteľ povinný skúmať schopnosť spotrebiteľa splácať úver, čomu zodpovedá povinnosť spotrebiteľa poskytnúť potrebné údaje, ako i prístup k databázam podľa § 8 zákona. 

Zásadný rozor je medzi znením § 31 Zákona o finančnom sprostredkovaní, podľa ktorého je finančný agent oprávnený získavať osobné údaje od klienta kopírovaním, skenovaním dokladu totožnosti aj bez súhlasu dotknutej osoby a medzi znením § 10d návrhu novely zákona, ktorá takýto postup výslovne zakazuje. 

 	Z 	ČA 	Pripomienkujúci subjekt na danú problematiku neaplikuje všetky relevantné ustanovenia zákona a názor je motivovaný nesprávnym výkladom základných pojmov ochrany osobných údajov. 

Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“ najmä bod VIII. 

Ustanovenie § 10d ods. 1 bolo z návrhu vypustené. 
 	
ALS SR 	2. Nadbytočná prísnosť a administrácia. 

Zvýšená prísnosť a administrácia v novele zákona nepomôže vyššej ochrane osobných údajov. Konkrétne namietame zvýšenie sankcií za porušenie zákona, nakoľko sankcie v súčasne platnom zákone sú natoľko vysoké, že už svojou výškou dostatočne ochraňujú záujem upravený zákonom. 

Nové povinnosti, napr. požiadavka na dodanie druhopisu každej zmluvy s prevádzkovateľom zo strany sprostredkovateľa podľa § 6b ods. 3 písm. a) návrhu zákona, povinnosť viesť osobitný register oprávnených osôb podľa § 6b ods. 5 návrhu zákona, vyššia prísnosť a vyššie požiadavky pri prenose osobných údajov zo štátov Európskej únie a iné len zvyšujú administratívnu náročnosť a náklady bez zodpovedajúceho efektu. 

Vyslovujeme zásadné námietky voči novému zneniu § 7 ods. 4 písm. g) návrhu novely zákona, ktorý podstatne mení znenie súčasne platného ustanovenia. V súčasnej dobe platné znenie § 7 ods. 4 písm. g) zákona umožňuje uplatňovať svoje práva napr. voči dotknutým osobám ako dlžníkom, a to cestou tretích osôb, advokátov, súdov, a pod. 
 	Z 	ČA 	Platí „Všeobecné vyhodnotenie pripomienok“ najmä body IV a XI. 

Ustanovenia § 6b ods. 2 až 4 boli z návrhu vypustené. 

Spresnené – slovné spojenie „na ochranu jej osobných údajov“ a slovné spojenie „ich záujmy nesmú byť vo vzájomnom konflikte a ani inak nesmú konať proti záujmom dotknutej osoby“ – vypustené. 

Členský štát nie je viazaný povinnosťou doslovne preberať text smernice, ale prebrať ho tak, aby bol v súlade s právnym poriadkom a zásadami, ktoré sa smernicou sledujú. 

Slovenský preklad, ktorý uvádza pripomienkujúci subjekt a je prevzatý z Úradného vestníka EÚ (na ktorého nepresnosti predkladateľ vo všeobecnej časti upozorňuje) nie je vo svojom vyjadrení presný a nie celkom zodpovedá významu zamýšľanému podľa anglického originálu. Presnejší význam ustanovenia, ak použijeme preklad, poskytuje český preklad tohto ustanovenia zverejnený v Úradnom vestníku EÚ: 
„f) je nezbytné pro uskutečnění oprávněných zájmů správce nebo třetí osoby či osob, kterým jsou údaje sdělovány, za podmínky, že nepřevyšují zájem nebo základní práva a svobody subjektu údajů, které vyžadují ochranu podle čl. 1 ods. 1.“. 

Podľa čl. 1 ods. 1 Smernice 95/46/ES platí: „V súlade s touto smernicou členské štáty chránia základné práva a slobody fyzických osôb a najmä ich právo na súkromie v súvislosti so spracovaním osobných údajov.“. 
Inak povedané, po spojení týchto dvoch ustanovení – prevádzkovateľ nesmie v žiadnom prípade pri použití tohto ustanovenia nielen presadzovať taký svoj záujem, ktorý ide nad záujem dotknutej osoby, ale pritom nesmie konať ani nad rámec základných práv a slobôd, najmä práva na súkromie v súvislosti so spracúvaním jej osobných údajov a ani nad rámec iných ustanovení smernice. 
Jedným zo základných postulátov smernice podľa čl. 6 ods. 1 je, že osobné údaje musia byť spracované „KOREKTNE a zákonne“. 

Podľa čl. 14 ods. 1 písm. a) Smernice 95/46/ES platí: „Členské štáty priznajú dotknutej osobe právo aspoň v prípadoch uvedených v čl. 7 písm. e) a f) kedykoľvek z naliehavých a oprávnených dôvodov súvisiacich s jeho osobnou situáciou namietať proti spracovaniu osobných údajov, ktoré sa ho týkajú, ak vnútroštátne právo neustanoví inak. Ak bola námietka oprávnená, nesmie sa v začatom spracúvaní osobných údajov ďalej pokračovať a osobné údaje do spracovania zahrnúť.“. 

V prípade tohto právneho dôvodu musí mať právo „kontroly“ spracúvania osobných údajov dotknutá osoba. 

Ustanovenie bolo upravené aj v zmysle pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov, ktoré boli akceptované v rozsahu, ktorý sa neprieči účelu a zmyslu navrhovanej právnej úpravy, právne záväzným aktom EÚ a medzinárodným zmluvám, ktorými je SR viazaná.