vznesené Pripomienky v rámci medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona , ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 186/2009 Z. z. o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 39/2015 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov 

Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	188  / 84 	

Subjekt	Pripomienka	Typ	
ADDS 	§ 17 ods. 1 písm. f.), § 17 ods. 3 písm. e), § 17 ods. 5 písm. e) a § 17 ods. 7 písm. f) 
Odôvodnenie: 
Nevidíme žiaden dôvod, aby museli byť v rámci evidovaných údajov v jednotlivých zoznamoch podľa § 17 zahrnuté osobné údaje každého člena štatutárneho orgánu. Navrhujeme ponechať doterajšiu úpravu, kde figuruje len člen štatutárneho orgánu ktorý zodpovedá za vykonávanie finančného sprostredkovania. Navrhované doplnenie považuje za zbytočné a zvyšujúce administratívnu záťaž pre jednotlivé právnické osoby. 
 	Z 	
ADDS 	Čl. I § 17 ods. 2  
Doplniť do výpočtu aj písmeno i) z ods. 1 

Odôvodnenie: 
Zverejňovaním dôvodu zániku oprávnenia vykonávať finančné sprostredkovanie by sa zlepšila situácia na poistnom trhu. Poisťovne by si vedeli overiť dôveryhodnosť potenciálneho agenta. 
 	Z 	
ADDS 	Čl. I § 17 ods. 3 
Doplniť o nové písmeno 
„dôvod zániku oprávnenia vykonávať finančné sprostredkovanie, a to pre každý sektor osobitne“ 

Odôvodnenie: 
Mala by sa zachovať jednotnosť pre všetkých finančných agentov. 
Zákonodarca v návrhu zákona vyžaduje takýto údaj evidovať len pri samostatných finančných agentoch. 
Uvedený údaj by sa mal aj zverejňovať na webovom sídle NBS. 
 	Z 	
ADDS 	Čl. I § 17 ods. 5 
Doplniť o nové písmeno 
„dôvod zániku oprávnenia vykonávať finančné sprostredkovanie, a to pre každý sektor osobitne“ 

Odôvodnenie: 
Mala by sa zachovať jednotnosť pre všetkých finančných agentov. 
Zákonodarca v návrhu zákona vyžaduje takýto údaj evidovať len pri samostatných finančných agentoch. 
Uvedený údaj by sa mal aj zverejňovať na webovom sídle NBS. 
 	Z 	
ADDS 	Čl. I § 18 ods. 18  
navrhujeme doplniť do textu lehotu na podanie návrhu do OR SR a lehotu, v ktorej je potrebné informovať NBS 

Odôvodnenie: 
Z navrhovaného znenia novely boli vypustené ustanovenia o lehotách na podanie návrhu na zápis do OR SR pre právnické osoby a tiež nie je určená lehota na oznámenie zápisu NBS. Pokiaľ sa nestanovia lehoty SFA a FP neporušia žiadne ustanovenia zákona, keď si nesplnia zákonné povinnosti, čo má vplyv na NBS, pretože SFA a FP nebudú môcť sankcionovať za to, že si nebudú plniť povinnosti. 
 	Z 	
ADDS 	Čl. I § 21 ods. 10 písm. a), b) a d) 
Odôvodnenie: 
V návrhu zákona sa vypustili ustanovenia o preukázaní odbornej spôsobilosti v lehote 3 mesiacov odo dňa prvého zápisu do príslušného zoznamu v príslušnom podregistri a požaduje sa preukázať odbornú spôsobilosť ku dňu zápisu, pričom tieto ustanovenia sú v rozpore s ust. § 21 ods. 3 písm. a), kde je ponechaná 3 mesačná lehota. 
 	Z 	
ADDS 	Čl. I § 22 ods. 4 
Odôvodnenie: 
Prenesením oprávnenia vzdelávať finančných agentov z finančnej inštitúcie výlučne na poverenú právnickú osobu, bude mať za následok vysoké výdavky a administratívnu záťaž na strane finančných inštitúcii. Pre základný stupeň je úplne postačujúce, aby osobitné finančné vzdelávanie zabezpečovali samotné finančné inštitúcie. 
 	Z 	
ADDS 	Čl. I § 25 ods. 1 
Vypustiť vetu: 
„Vedúci zamestnanec je oprávnený vykonávať svoju činnosť len pre jedného samostatného finančného agenta alebo len pre jedného finančného poradcu.“ 

Odôvodnenie: 
Vedúci zamestnanec sa novelou mení na odborného garanta, ktorý môže byť v pracovnoprávnom alebo obchodnom vzťahu s finančným agentom alebo finančným poradcom. Z hľadiska efektívnosti by bolo vhodné, keby táto osoba mohla zodpovedať za vykonávanie finančného sprostredkovania alebo finančného poradenstva u viacerých finančných agentov a poradcov. 
 	Z 	
ADDS 	Čl. I § 30 ods. 4 
- vypustiť slovo „samostatný“ 

Odôvodnenie: 
Uvedené ustanovenie sa dostáva do rozporu so zmenami vykonanými v § 30 ods. 2 a 3, pretože v týchto ustanoveniach sa vypustilo slovo samostatný a pokiaľ § 30 ods. 4 ostane v navrhovanom znení, kópiu poistnej zmluvy a dokladu o zaplatení by predkladal len SFA pričom pojem finančný agent je širší. 
 	Z 	
ADDS 	Čl. I § 30 ods. 5 a 6 
Odôvodnenie: 
Došlo k chybe v číslovaní a v texte sa označujú ako ods. 6 a 7 
 	O 	
ADDS 	§ 32 ods.2  
Vylúčiť z navrhovanej povinnosti písomného informovania klientov účastníkov doplnkového dôchodkového sporenia. 

Odôvodnenie: 
Navrhované znenie ukladá povinnosť písomne informovať klienta o existencii a výške každého peňažného a nepeňažného plnenia, ktoré prijíma fin. agent za fin. sprostredkovanie. Zákon č. 650/2004 Z. z. o doplnkovom dôchodkovom sporení v § 84a upravuje výšku odmeny: „Výška odmeny priamo súvisiaca s uzatvorením jednej účastníckej zmluvy je najviac 10 % priemernej mesačnej mzdy v hospodárstve Slovenskej republiky vykázanej Štatistickým úradom Slovenskej republiky za kalendárny rok, ktorý dva roky predchádza kalendárnemu roku, v ktorom sa uzatvorila účastnícka zmluva.“ Keďže je výška odmeny obmedzená priamo v zákone považujeme povinnosť písomného informovania klienta za duplicitnú. 
Písomné informovanie o existencii a výške každého peňažného alebo nepeňažného plnenia, ktoré prijíma finančný agent za finančné sprostredkovanie považujeme za zmätočný údaj pre klienta, nakoľko veľa spoločností má vytvorené komplikované provízne schémy, ktoré sú vo väčšine prípadoch obsiahle. Daná povinnosť by znamenala aj rozšírenie dokumentácie odovzdávanej klientovi pri sprostredkovaní, čo by znamenalo jednak zvýšenie nákladov pre spoločnosti, ako aj zbytočné zaťažovanie klienta ďalšími dokumentmi, čo by mohlo spôsobiť opačný efekt ako zamýšľa zákonodarca v návrhu tejto novely. 
 	Z 	
ADDS 	§ 32 ods. 2  
sa za slovo „spôsobom“ vkladá slovo „písomne“ a slová „akéhokoľvek peňažného plnenia alebo nepeňažného plnenia, ktoré prijíma finančný agent za finančné sprostredkovanie od inej osoby, ako je klient“ sa nahrádzajú slovami „a výške každého peňažného plnenia alebo nepeňažného plnenia, ktoré prijíma finančný agent za finančné sprostredkovanie ak osobitný zákon neustanovuje inak37a) 

Požiadavka vyčerpávajúceho informovania o každej platbe je nereálna, nakoľko finančný agent dostáva províziu za uzatvorenie zmluvy a ďalšie odmeny a bonusy za množstvo uzatvorených zmlúv. Pri vykonaní finančného sprostredkovania nevie s istotou povedať aké všetky plnenia dostane. Taktiež požiadavka poskytovať uvedenú informáciu písomne nebude mať pre klienta požadovanú výpovednú hodnotu, nakoľko klient dostáva mnohé predzmluvné dokumenty, ktoré musí preštudovať. Požiadavka uvedenú informáciu poskytovať písomne bude administratívne zaťažovať iba  	Z 	
ADDS 	K čl. I bod 32 
Navrhujeme, aby v prípade, ak je viazaný finančný agent zamestnancom finančnej inštitúcie, ktorou je DSS/DDS, mohla osobitné finančné vzdelávanie vykonávať samotná DSS/DDS tak ako je to v súčasnosti. 

V prípade DSS/DDS by zabezpečenie osobitného finančného vzdelávania právnickou osobou určenou NBS za poplatok pre svojich zamestnancov prinieslo neúmernú finančnú záťaž. Tým viac, že táto povinnosť by sa každé 4 roky opakovala. 

Pritom napr. podľa zákona č. 43/2004 Z.z. o starobnom dôchodkovom sporení v znení neskorších predpisov má DSS určenú maximálnu výšku odplát, ktoré môže od sporiteľov požadovať. Finančné možnosti DSS sú teda značne obmedzené. Pokiaľ viazaný finančný agent je zamestnancom DSS, vykonáva spravidla finančné sprostredkovanie ako náhodnú činnosť, ktorá nie je hlavným zdrojom jeho príjmov. Preto DSS nemôže od tohto zamestnanca požadovať, aby si poplatok za osobitné finančné vzdelávanie uhradil sám.  	Z 	
ADDS 	V § 32 sa vypúšťajú odseky 3 a 4. 
-opraviť číslovanie 
„Doterajšie odseky 5 a 6 sa označujú ako odseky 3 a 4.“ 

Odôvodnenie: 
Chyba v písaní. 
 	O 	
ADDS 	K čl. I body 32, 33 a 34  
Navrhujeme ponechanie doterajšej právnej úpravy. 

Odôvodnenie: 
Považujeme za neúčelné a nehospodárne, že finančná inštitúcia, ktorá sama poskytuje konkrétnu finančnú službu alebo produkt, spĺňa všetky predpoklady pre výkon svojej činnosti a je riadne odborne spôsobilá, nemôže prostredníctvom vlastných kapacít alebo vo vlastnej réžii zabezpečovať osobitné finančné vzdelávanie svojich zamestnancov (§ 47a zákon č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnenie niektorých zákonov v znení neskorších predpisov) a spolupracujúcich viazaných finančných agentov. Pri aktuálnom obmedzení výšky výdavkov, ktoré môže dôchodková správcovská spoločnosť a iné osoby vynaložiť na uzavretie jednej zmluvy o starobnom dôchodkovom sporení vzniká pre spoločnosti ďalšie zbytočné nákladové zaťaženie, pre viazaných finančných agentov to predstavuje zbytočnú nákladovú bariéru pre začatie alebo pokračovanie výkonu činnosti. 
 	Z 	
ADDS 	Čl. I V § 33 ods. 7 sa na konci pripíja táto veta 
Na požiadanie finančného agenta alebo finančného poradcu je klient povinný potvrdiť mu prevzatie informácií uvedených v odsekoch 1 až 6.“ 
- do tejto vety zakomponovať slovo „písomne“ 

Odôvodnenie: 
Pre unesenie dôkazného bremena je potrebné, aby klient písomne potvrdil finančnému agentovi, že prevzal všetky informácie uvedené v zákone. 
 	Z 	
ADDS 	Čl. I V § 35 ods. 1 sa na konci dopĺňa táto veta:  
„Na požiadanie finančného agenta alebo finančného poradcu je klient povinný potvrdiť mu splnenie povinností, týkajúcich sa posudzovania klientov.“ 
- do tejto vety zakomponovať slovo „písomne“ 

Odôvodnenie: 
Pre unesenie dôkazného bremena je potrebné, aby klient písomne potvrdil finančnému agentovi, že prevzal všetky informácie uvedené v zákone. 
 	Z 	
ADDS 	K čl. I bodom 52 a 53  
§ 32 ods. 2 Navrhujeme vylúčiť z navrhovanej povinnosti písomného informovania klientov účastníkov starobného dôchodkového sporenia/DDS. 

Odôvodnenie: 
Navrhované znenie ukladá povinnosť písomne informovať klienta o existencii a výške každého peňažného a nepeňažného plnenia, ktoré prijíma fin. agent za fin. sprostredkovanie. Zákon č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnenie niektorých zákonov v znení neskorších predpisov v § 63e ods. 1 upravuje maximálnu výšku odmeny. Keďže je výška odmeny obmedzená priamo v zákone považujeme povinnosť písomného informovania klienta za duplicitnú. 
 	Z 	
ADDS 	K čl. I bod 62 
Navrhujeme, aby pre osoby, ktoré potrebujú pre finančné sprostredkovanie základný stupeň odbornej spôsobilosti platilo osobitné finančné vzdelávanie, ktoré absolvovali podľa doterajších predpisov po dobu 4 rokov od jeho absolvovania, t.j. tak ako to bolo podľa doteraz platných predpisov. 

Odôvodnenie: 
Považujeme za správne určiť v prechodných ustanoveniach platnosť osobitného finančného vzdelávania podľa doterajších predpisov. Tým viac, že podľa nových pravidiel sa zavádza poplatok za absolvovanie osobitného finančného vzdelávania. 
 	Z 	
ADDS 	K čl. I bodu 62  
Navrhujeme, aby sa neskracovala doba pre absolventov osobitného finančného vzdelávania v štvorročných periódach, t.j. aby bolo už absolvované osobitné finančné vzdelávanie riadne uznané za postačujúce na dobu 4 rokov 

Odôvodnenie: 
Považujeme už vyškolených zamestnancov a finančných agentov za riadne odborne spôsobilých pre výkon činnosti bez dôvodu na ich skoršie preškolenie ako po štyroch rokoch, navyše, ak je späté s poplatkom. 
 	Z 	
ADSS 	§ 17 ods. 1 písm. f.), § 17 ods. 3 písm. e), § 17 ods. 5 písm. e) a § 17 ods. 7 písm. f) 
Odôvodnenie: 
Nevidíme žiaden dôvod, aby museli byť v rámci evidovaných údajov v jednotlivých zoznamoch podľa § 17 zahrnuté osobné údaje každého člena štatutárneho orgánu. Navrhujeme ponechať doterajšiu úpravu, kde figuruje len člen štatutárneho orgánu ktorý zodpovedá za vykonávanie finančného sprostredkovania. Navrhované doplnenie považuje za zbytočné a zvyšujúce administratívnu záťaž pre jednotlivé právnické osoby. 
 	Z 	
ADSS 	Čl. I § 17 ods. 2  
Doplniť do výpočtu aj písmeno i) z ods. 1 

Odôvodnenie: 
Zverejňovaním dôvodu zániku oprávnenia vykonávať finančné sprostredkovanie by sa zlepšila situácia na poistnom trhu. Poisťovne by si vedeli overiť dôveryhodnosť potenciálneho agenta. 
 	Z 	
ADSS 	Čl. I § 17 ods. 3 
Doplniť o nové písmeno 
„dôvod zániku oprávnenia vykonávať finančné sprostredkovanie, a to pre každý sektor osobitne“ 

Odôvodnenie: 
Mala by sa zachovať jednotnosť pre všetkých finančných agentov. 
Zákonodarca v návrhu zákona vyžaduje takýto údaj evidovať len pri samostatných finančných agentoch. 
Uvedený údaj by sa mal aj zverejňovať na webovom sídle NBS. 
 	Z 	
ADSS 	Čl. I § 17 ods. 5 
Doplniť o nové písmeno 
„dôvod zániku oprávnenia vykonávať finančné sprostredkovanie, a to pre každý sektor osobitne“ 

Odôvodnenie: 
Mala by sa zachovať jednotnosť pre všetkých finančných agentov. 
Zákonodarca v návrhu zákona vyžaduje takýto údaj evidovať len pri samostatných finančných agentoch. 
Uvedený údaj by sa mal aj zverejňovať na webovom sídle NBS. 
 	Z 	
ADSS 	Čl. I § 18 ods. 18  
- navrhujeme doplniť do textu lehotu na podanie návrhu do OR SR a lehotu, v ktorej je potrebné informovať NBS 

Odôvodnenie: 
Z navrhovaného znenia novely boli vypustené ustanovenia o lehotách na podanie návrhu na zápis do OR SR pre právnické osoby a tiež nie je určená lehota na oznámenie zápisu NBS. Pokiaľ sa nestanovia lehoty SFA a FP neporušia žiadne ustanovenia zákona, keď si nesplnia zákonné povinnosti, čo má vplyv na NBS, pretože SFA a FP nebudú môcť sankcionovať za to, že si nebudú plniť povinnosti. 
 	Z 	
ADSS 	Čl. I § 21 ods. 10 písm. a), b) a d) 
Odôvodnenie: 
V návrhu zákona sa vypustili ustanovenia o preukázaní odbornej spôsobilosti v lehote 3 mesiacov odo dňa prvého zápisu do príslušného zoznamu v príslušnom podregistri a požaduje sa preukázať odbornú spôsobilosť ku dňu zápisu, pričom tieto ustanovenia sú v rozpore s ust. § 21 ods. 3 písm. a), kde je ponechaná 3 mesačná lehota. 
 	Z 	
ADSS 	Čl. I § 22 ods. 4 
Odôvodnenie: 
Prenesením oprávnenia vzdelávať finančných agentov z finančnej inštitúcie výlučne na poverenú právnickú osobu, bude mať za následok vysoké výdavky a administratívnu záťaž na strane finančných inštitúcii. Pre základný stupeň je úplne postačujúce, aby osobitné finančné vzdelávanie zabezpečovali samotné finančné inštitúcie. 
 	Z 	
ADSS 	Čl. I § 25 ods. 1 
Vypustiť vetu: 
„Vedúci zamestnanec je oprávnený vykonávať svoju činnosť len pre jedného samostatného finančného agenta alebo len pre jedného finančného poradcu.“ 

Odôvodnenie: 
Vedúci zamestnanec sa novelou mení na odborného garanta, ktorý môže byť v pracovnoprávnom alebo obchodnom vzťahu s finančným agentom alebo finančným poradcom. Z hľadiska efektívnosti by bolo vhodné, keby táto osoba mohla zodpovedať za vykonávanie finančného sprostredkovania alebo finančného poradenstva u viacerých finančných agentov a poradcov. 
 	Z 	
ADSS 	Čl. I § 30 ods. 4 
vypustiť slovo „samostatný“ 

Odôvodnenie: 
Uvedené ustanovenie sa dostáva do rozporu so zmenami vykonanými v § 30 ods. 2 a 3, pretože v týchto ustanoveniach sa vypustilo slovo samostatný a pokiaľ § 30 ods. 4 ostane v navrhovanom znení, kópiu poistnej zmluvy a dokladu o zaplatení by predkladal len SFA pričom pojem finančný agent je širší. 
 	Z 	
ADSS 	Čl. I § 30 ods. 5 a 6 
Odôvodnenie: 
Došlo k chybe v číslovaní a v texte sa označujú ako ods. 6 a 7 
 	O 	
ADSS 	§ 32 ods.2  
Vylúčiť z navrhovanej povinnosti písomného informovania klientov účastníkov doplnkového dôchodkového sporenia/DSS. 

Odôvodnenie: 
Navrhované znenie ukladá povinnosť písomne informovať klienta o existencii a výške každého peňažného a nepeňažného plnenia, ktoré prijíma fin. agent za fin. sprostredkovanie. Zákon č. 650/2004 Z. z. o doplnkovom dôchodkovom sporení v § 84a upravuje výšku odmeny: „Výška odmeny priamo súvisiaca s uzatvorením jednej účastníckej zmluvy je najviac 10 % priemernej mesačnej mzdy v hospodárstve Slovenskej republiky vykázanej Štatistickým úradom Slovenskej republiky za kalendárny rok, ktorý dva roky predchádza kalendárnemu roku, v ktorom sa uzatvorila účastnícka zmluva.“ Keďže je výška odmeny obmedzená priamo v zákone považujeme povinnosť písomného informovania klienta za duplicitnú. 
Písomné informovanie o existencii a výške každého peňažného alebo nepeňažného plnenia, ktoré prijíma finančný agent za finančné sprostredkovanie považujeme za zmätočný údaj pre klienta, nakoľko veľa spoločností má vytvorené komplikované provízne schémy, ktoré sú vo väčšine prípadoch obsiahle. Daná povinnosť by znamenala aj rozšírenie dokumentácie odovzdávanej klientovi pri sprostredkovaní, čo by znamenalo jednak zvýšenie nákladov pre spoločnosti, ako aj zbytočné zaťažovanie klienta ďalšími dokumentmi, čo by mohlo spôsobiť opačný efekt ako zamýšľa zákonodarca v návrhu tejto novely. 
 	Z 	
ADSS 	Čl. I § 32 ods. 2  
sa za slovo „spôsobom“ vkladá slovo „písomne“ a slová „akéhokoľvek peňažného plnenia alebo nepeňažného plnenia, ktoré prijíma finančný agent za finančné sprostredkovanie od inej osoby, ako je klient“ sa nahrádzajú slovami „a výške každého peňažného plnenia alebo nepeňažného plnenia, ktoré prijíma finančný agent za finančné sprostredkovanie ak osobitný zákon neustanovuje inak37a) 

Požiadavka vyčerpávajúceho informovania o každej platbe je nereálna, nakoľko finančný agent dostáva províziu za uzatvorenie zmluvy a ďalšie odmeny a bonusy za množstvo uzatvorených zmlúv. Pri vykonaní finančného sprostredkovania nevie s istotou povedať aké všetky plnenia dostane. Taktiež požiadavka poskytovať uvedenú informáciu písomne nebude mať pre klienta požadovanú výpovednú hodnotu, nakoľko klient dostáva mnohé predzmluvné dokumenty, ktoré musí preštudovať. Požiadavka uvedenú informáciu poskytovať písomne bude administratívne zaťažovať iba finančných agentov a klientovi to pomôže v lepšej orientácii na poistnom trhu. 	Z 	
ADSS 	K čl. I bod 32 
Navrhujeme, aby v prípade, ak je viazaný finančný agent zamestnancom finančnej inštitúcie, ktorou je DSS/DDS, mohla osobitné finančné vzdelávanie vykonávať samotná DSS/DDS tak ako je to v súčasnosti. 

Odôvodnenie: 
V prípade DSS/DDS by zabezpečenie osobitného finančného vzdelávania právnickou osobou určenou NBS za poplatok pre svojich zamestnancov prinieslo neúmernú finančnú záťaž. Tým viac, že táto povinnosť by sa každé 4 roky opakovala. Pritom podľa zákona č. 43/2004 Z.z. o starobnom dôchodkovom sporení v znení neskorších predpisov má DSS určenú maximálnu výšku odplát, ktoré môže od sporiteľov požadovať. Finančné možnosti DSS sú teda značne obmedzené. Pokiaľ viazaný finančný agent je zamestnancom DSS, vykonáva spravidla finančné sprostredkovanie ako náhodnú činnosť, ktorá nie je hlavným zdrojom jeho príjmov. Preto DSS nemôže od tohto zamestnanca požadovať, aby si poplatok za osobitné finančné vzdelávanie uhradil sám. 
 	Z 	
ADSS 	Čl. I V § 32 sa vypúšťajú odseky 3 a 4. 
-opraviť číslovanie 
„Doterajšie odseky 5 a 6 sa označujú ako odseky 3 a 4.“ 

Odôvodnenie: 
Chyba v písaní. 
 	O 	
ADSS 	K čl. I body 32, 33 a 34  
Navrhujeme ponechanie doterajšej právnej úpravy. 

Odôvodnenie: 
Považujeme za neúčelné a nehospodárne, že finančná inštitúcia, ktorá sama poskytuje konkrétnu finančnú službu alebo produkt, spĺňa všetky predpoklady pre výkon svojej činnosti a je riadne odborne spôsobilá, nemôže prostredníctvom vlastných kapacít alebo vo vlastnej réžii zabezpečovať osobitné finančné vzdelávanie svojich zamestnancov napr.(§ 47a zákon č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnenie niektorých zákonov v znení neskorších predpisov) a spolupracujúcich viazaných finančných agentov. Pri aktuálnom obmedzení výšky výdavkov, ktoré môže dôchodková správcovská spoločnosť a iné osoby vynaložiť na uzavretie jednej zmluvy o starobnom dôchodkovom sporení vzniká pre spoločnosti ďalšie zbytočné nákladové zaťaženie, pre viazaných finančných agentov to predstavuje zbytočnú nákladovú bariéru pre začatie alebo pokračovanie výkonu činnosti. 
 	Z 	
ADSS 	Čl. I V § 33 ods. 7 sa na konci pripíja táto veta: 
Na požiadanie finančného agenta alebo finančného poradcu je klient povinný potvrdiť mu prevzatie informácií uvedených v odsekoch 1 až 6.“ 
- do tejto vety zakomponovať slovo „písomne“ 

Odôvodnenie: 
Pre unesenie dôkazného bremena je potrebné, aby klient písomne potvrdil finančnému agentovi, že prevzal všetky informácie uvedené v zákone. 
 	Z 	
ADSS 	Čl. I V § 35 ods. 1 sa na konci dopĺňa táto veta:  
Na požiadanie finančného agenta alebo finančného poradcu je klient povinný potvrdiť mu splnenie povinností, týkajúcich sa posudzovania klientov.“ 
- do tejto vety zakomponovať slovo „písomne“ 

Odôvodnenie: 
Pre unesenie dôkazného bremena je potrebné, aby klient písomne potvrdil finančnému agentovi, že prevzal všetky informácie uvedené v zákone. 
 	Z 	
ADSS 	K čl. I bod 53 
Považujeme za zbytočné, aby musel finančný agent oznamovať písomne klientovi výšku svojej odmeny za uzavretie napr. zmluvy o starobnom dôchodkovom sporení. 

Odôvodnenie: 
Sme toho názoru, že ústna informácia, tak ako to bolo doteraz je postačujúca. Vyhotovenie písomného dokladu považujeme za neekonomické a neekologické. 
 	O 	
ADSS 	K čl. I bodom 52 a 53  
§ 32 ods. 2 Navrhujeme vylúčiť z navrhovanej povinnosti písomného informovania klientov účastníkov starobného dôchodkového sporenia/DDS. 

Odôvodnenie: 
Navrhované znenie ukladá povinnosť písomne informovať klienta o existencii a výške každého peňažného a nepeňažného plnenia, ktoré prijíma fin. agent za fin. sprostredkovanie. Zákon č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnenie niektorých zákonov v znení neskorších predpisov v § 63e ods. 1 upravuje maximálnu výšku odmeny. Keďže je výška odmeny obmedzená priamo v zákone považujeme povinnosť písomného informovania klienta za duplicitnú. 
 	Z 	
ADSS 	K čl. I bod 62 
Navrhujeme, aby pre osoby, ktoré potrebujú pre finančné sprostredkovanie základný stupeň odbornej spôsobilosti platilo osobitné finančné vzdelávanie, ktoré absolvovali podľa doterajších predpisov po dobu 4 rokov od jeho absolvovania, t.j. tak ako to bolo podľa doteraz platných predpisov 

Odôvodnenie: 
Považujeme za správne určiť v prechodných ustanoveniach platnosť osobitného finančného vzdelávania podľa doterajších predpisov. Tým viac, že podľa nových pravidiel sa zavádza poplatok za absolvovanie osobitného finančného vzdelávania. 
 	Z 	
ADSS 	K čl. I bodu 62  
Navrhujeme, aby sa neskracovala doba pre absolventov osobitného finančného vzdelávania v štvorročných periódach, t.j. aby bolo už absolvované osobitné finančné vzdelávanie riadne uznané za postačujúce na dobu 4 rokov 

Odôvodnenie: 
Považujeme už vyškolených zamestnancov a finančných agentov za riadne odborne spôsobilých pre výkon činnosti bez dôvodu na ich skoršie preškolenie ako po štyroch rokoch, navyše, ak je späté s poplatkom. 
 	Z 	
AFISP 	K § 21 ods. 9 nad rámec predloženého návrhu zákona 
Navrhujeme v ust. § 21 ods. 9 veta prvá vypustiť slová "podriadeného finančného agenta" a súačsne navrhujeme za vetou prvou včlerniť novú vetu s naledovným znením: "Každý zametsnanec podriadeného finančného agenta vykonávajúci činnosť, predmetom ktorej je finančné sprostredkovanie, musí spĺňať požiadavky pre stredný stupeň odbornej spôsobilosti." 
Odôvodnenie: 
Doterajšia prax od účinnosti prvého znenia zákonapreukázala nevyhnutnú potrebu, aby zamestnanci podriadeného finančného agenta spĺňali rovnaký stupeň odbornej spôsobilosti ako podriadený finančný agent, ktorý ich zamestnáva a to vo vzťahu k dostatočnej úrovni ochrany práv finančného spotrebiteľa. 	Z 	
AFISP 	V § 21 ods. 4  
V § 21 ods. 4 sa slovo „základný“ nahrádza slovom „stredný“. 
Odôvodnenie: 
Z hľadiska ochrany klienta nepovažujeme za správne, aby zákon pre viazaného finančného agenta pripúšťal nižší stupeň odbornej spôsobilosti ako pre podriadeného finančného agenta. Viazaný finančný agent by mal v rovnakej miere ako podriadený finančný agent rozumieť produktom, ktoré klientovi ponúka. 	O 	
AFISP 	I. K bodu 25  
S navrhovaným znením nesúhlasíme a navrhujeme ponechať pôvodné znenie § 21 ods. 5 zákona č. 186/2009 Z. z. 
Odôvodnenie: 
Navrhovanou zmenou § 21 ods. 5 sa ruší možnosť, aby podriadený finančný agent, ktorý vykonáva finančné sprostredkovanie len v jednom sektore, počas jedného roka odo dňa prvého zápisu do príslušného zoznamu v príslušnom podregistri, spĺňal požiadavky pre základný stupeň odbornej spôsobilosti. Máme za to, že navrhovaná zmena nemá reálne opodstatnenie a nie je nám ani z dôvodovej správy zrejmý jej účel. Doterajšia prax ukázala, že v prvom roku vykonávania činnosti finančného sprostredkovania je pre začínajúceho podriadeného finančného agenta úplne postačujúci základný stupeň odbornej spôsobilosti. Zároveň nie je jasné z akého dôvodu sa pre viazaného finančného agenta ponecháva požiadavka len základného stupňa odbornej spôsobilosti (aj v prípade, ak sprostredkuje produkty vo viacerých sektoroch pre rozličných navrhovateľov), a teda nároky na jeho odbornú prípravu sú nižšie ako pre podriadeného finančného agenta. Takýto model sprísňovania podmienok len pre podriadených finančný agentov považujeme za nespravodlivý a diskriminačný. Viazaný finančný agent by mal v rovnakej miere ako podriadený finančný agent rozumieť produktom, ktoré klientovi ponúka. V neposlednom rade prinesie navrhovaná zmena so sebou pre samostatných finančných agentov zbytočné ničím neodôvodnené náklady na prerábanie existujúcich informačných systémov. 
 	Z 	
AFISP 	II. K bodu 32  
V bode 32 návrhu v § 22 v navrhovanom odseku 7 požadujeme, aby náležitosti žiadosti o udelenie povolenia a spôsob preukazovania splnenia podmienok na udelenie poverenia na vykonávanie osobitného finančného vzdelávania boli upravené priamo v zákone. 
Odôvodnenie: 
Máme za to, že vyššie uvedené náležitosti a spôsob preukazovania podmienok je natoľko závažnou skutočnosťou, že nie je vhodné ponechať jej úpravu na predpis nižšej právnej sily. 
 	O 	
AFISP 	III. K bodu 43 
V bode 43 návrhu v § 27a za slovami „zamestnancov finančných agentov“ vložiť slová „vykonávajúcich finančné sprostredkovanie“ a za slovami „identifikačné číslo“ vypustiť slovo „zamestnanca“. 
Odôvodnenie: 
Navrhované znenie je nepresné a mohlo by dôjsť k nesprávnemu výkladu, že finančná inštitúcia je oprávnená spracúvať osobné údaje všetkých zamestnancov finančného agenta, k čomu nie je žiadny relevantný dôvod. Zároveň podotýkame, že zamestnanci ako fyzické osoby vykonávajúce prácu na základe pracovnej alebo obdobnej zmluvy nemajú IČO. 
 	O 	
AFISP 	IV. K bodom 53 a 54  
S navrhovaným znením zásadne nesúhlasíme a navrhujeme ponechať pôvodné znenie § 32 ods. 2 až 4 
Odôvodnenie: 
1. Z navrhovanej zmeny zákona vyplýva, že informačná povinnosť finančného agenta sa má splniť pred poskytnutím finančného sprostredkovania. Provízia za sprostredkovanie uzatvorenia úverovej zmluvy sa zväčša počíta z výšky reálne čerpaného úveru klientom. Ak by finančný agent informoval klienta o výške provízie počítanej od navrhovanej výšky úveru, avšak klient by pristúpil k čerpaniu vyššej resp. nižšej čiastky, týmto by finančný agent klamal spotrebiteľa čo do výšky peňažného plnenia, ktoré má dostať za sprostredkovanie. Obdobná situácia by nastala aj vtedy, ak by na základe vyhodnotenia úverovej bonity klienta, úverová inštitúcia poskytla klientovi nižší úver ako požadoval tento klient. 

Podobne aj v sektore poistenia, výška provízie závisí od konkrétnej poisťovne, výšky poistného a platobnej disciplíny poistníka. Bežne sa vyskytujú prípady, kedy poisťovňa odmietne akceptovať návrh poistnej zmluvy z dôvodu zdravotného stavu poistníka. Taktiež nie je možné, aby finančný agent predpokladal platobnú disciplínu klienta. Tým, že by finančný agent poskytol spotrebiteľovi informácie o výške predpokladanej provízie (ktorá v skutočnosti môže byť aj nulová), dopúšťal by sa protiprávneho konania v podobe klamania alebo zavádzania spotrebiteľa. Taktiež poukazujeme aj na existenciu povinnosti finančného agenta vrátiť časť vyplatenej provízie v prípade zániku poistnej zmluvy. Túto povinnosť si zazmluvňujú skoro všetky poisťovne a skoro všetci samostatní finanční agenti. Ak by finančný agent informoval klienta o výške vyplatenej provízie, ale v zmluvne dohodnutom období by došlo k zániku sprostredkovanej poistnej zmluvy, prv poskytnuté informácie by boli opätovne nesprávne, klamlivé a zavádzajúce. 
Poukazujeme aj na ten fakt, že ustanovenie § 63e ods. 1 zákona č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení v platnom znení, limituje výšku provízie (výdavkov), ktoré môže dôchodková správcovská spoločnosť vynaložiť na uzatvorenie jednej zmluvy o starobnom dôchodkovom sporení. V tomto zmysle možno hovoriť o tom, že výška provízie je v sektore SDS spotrebiteľovi známa, nakoľko táto nesmie presiahnuť 8 % priemernej mesačnej mzdy v hospodárstve Slovenskej republiky vykázanej Štatistickým úradom SR za kalendárny rok, ktorý dva roky predchádza kalendárnemu roku, v ktorom sa uzatvorila zmluva o SDS. 

2. Slovenský zákon regulujúci oblasť finančného sprostredkovania je už dnes v súčasnom znení jedným z najprísnejších v EÚ. 

3. Výšku odmeny (provízie) nie je povinné zverejňovať ani v iných sférach podnikania. Napríklad lekárnik nie je povinný oznámiť zákazníkovi akú má maržu na konkrétnom lieku, ktorý mu ponúka, hoci tiež má možnosť výberu medzi viacerými výrobcami. Ani predajca áut či pekár neoznamujú kupujúcemu svoj zárobok z predaja. Rovnako treba podčiarknuť, že provízia pre finančného agenta nie je zamestnaneckou mzdou, ale podnikateľským príjmom, ktorý sa (daňovo, nákladovo aj z hľadiska účelu využitia) správa inak než mzda, čo si klient často nevie uvedomiť. Pri rozhodovaní sa o produkte by mala byť podstatná vhodnosť a výhodnosť produktu pre zákazníka, nie výška odmeny predajcu. 

4. Dohodnutá výška odmeny medzi finančným agentom a jeho obchodnými partnermi je predmetom obchodného tajomstva. Podľa § 17 zákona č. 513/1991 Z. z. Obchodný zákonník v platnom znení vymedzuje obchodné tajomstvo nasledovne: Predmetom práv patriacich k podniku je aj obchodné tajomstvo. Obchodné tajomstvo tvoria všetky skutočnosti obchodnej, výrobnej alebo technickej povahy súvisiace s podnikom, ktoré majú skutočnú alebo aspoň potenciálnu materiálnu alebo nemateriálnu hodnotu, nie sú v príslušných obchodných kruhoch bežne dostupné, majú byť podľa vôle podnikateľa utajené a podnikateľ zodpovedajúcim spôsobom ich utajenie zabezpečuje. 
Niet pochýb o tom, že výška provízie dohodnutej medzi finančným agentom a finančnou inštitúciou (resp. medzi samostatným a podriadeným finančným agentom) tvorí predmet obchodného tajomstva. Výška provízie popr. spôsob je rozdeľovania majú obchodnú povahu, nie sú bežne dostupné a sú samozrejme utajované, nakoľko majú, prinajmenšom, potenciálnu hodnotu. 
V praxi sa bežne stáva, že finančná inštitúcia s odvolaním sa na ustanovenie § 271 ObchZ v spojení s ustanovením § 17 ObchZ označí zmluvu, resp. jej jednotlivé časti ako dôverné informácie, ktoré majú povahu obchodného tajomstva. Obdobne to platí aj vo vzťahu medzi samostatným a podriadeným finančným agentom. 

5. Domnievame sa, že zverejnenie provízie tak ako je navrhnuté by bolo zásahom do slobodnej hospodárskej súťaže garantovanej Ústavou SR. Zverejnenie výšky provízie nesplní cieľ zákonodarcu, ktorým je vyššia ochrana klienta. Tá sa dosiahne skôr kladením väčších požiadaviek na komplexné a pravdivé informovanie klienta o povahe a podmienkach predávaného produktu. 
Ústava SR zaručuje v čl. 55 ods. 2 ochranu a podporu hospodárskej súťaže. Inými slovami ústava garantuje, že všeobecne záväzné právne predpisy nesmú ohrozovať a deformovať trhové prostredie. Finančné sprostredkovanie funguje na trhovom princípe medzi subjektmi súkromného práva. Zverejnením provízií tak ako ho navrhuje novela, by došlo k podstatnému zásahu do práva subjektov súkromného práva na ochranu obchodného tajomstva a tým aj k narušeniu trhového prostredia v tejto jednej sfére podnikania. Obmedzenie základného práva sa za určitých okolností môže udiať, ale len vo verejnom záujme, ktorý je v prípade zverejňovania výšky provízií viac než sporný. Nie je vylúčené, že zverejnením výšky provízie za sprostredkovanie uzatvorenia konkrétnej poistnej zmluvy by došlo k zvýšeniu fluktuácie viazaných a podriadených finančných agentov k iným poisťovniam a iným samostatným finančným agentom, ktorí za sprostredkovanie uzatvorenia obdobnej poistnej zmluvy ponúkajú vyššiu províziu. Týmto by reálne došlo k deformovaniu zdravého konkurenčného prostredia a hospodárskej súťaže nie len v oblasti finančného sprostredkovania ale aj v oblasti poisťovníctva, nehovoriac o tom, že poškodeným bude napokon klient, ktorému finančný agent sprostredkuje uzatvorenie novej poistnej zmluvy u samostatného finančného agenta alebo poisťovne, u ktorej začal pôsobiť (prepoisťovanie klientov). 

6. Cieľom zákonodarcu je ochrana klienta a zlepšenie informovania klienta, aby klient vedel aký produkt kupuje, aké náklady s tým budú spojené a či poradenstvo je sprostredkúvané nezávisle. Provízia je zahrnutá v nákladoch na produkt a pre klienta nemá žiadny zmysel aby poznal jej výšku. Za určitých okolností ho dokonca môže pomýliť, keď si vyberie produkt, kde je provízia nízka, v domnienke, že tento je preňho výhodnejší a že zaň zaplatí menej. Ak má niekto pri rovnakom produkte nižšiu províziu, rozhodne to neznamená pre klienta nižšiu cenu, ani to nemusí indikovať výhodnejší produkt. Údaj o výške provízie pred ním sediaceho finančného agenta odvádza klienta od podstaty finančného sprostredkovania, ktorou je pomôcť mu vybrať optimálny produkt pre jeho potreby, a neprispieva tak k ochrane finančného spotrebiteľa. Naopak, takáto informácia klientov jednoznačne zneistí a sťaží im správne rozhodovanie. 

7. Nezanedbateľný dopad bude mať zverejňovanie provízií na medziľudské vzťahy. Vo všeobecnosti platí pravidlo, že výška príjmov (ani mzdy u zamestnancov) sa neoznamuje. Nevidíme dôvod, prečo má byť z tohto pravidla vyňatý práve finančný agent. Nemyslíme si rovnako, že navrhovaná zmena je akokoľvek odôvodnená doterajšou praxou. Navyše, ani textácie dôvodovej ani predkladacej správy nijako nevysvetľujú zdôvodnenie tohto návrhu. 

8. S poukazom na vyššie uvedené, najmä na závislosť výšky provízie od parametrov uzatvorenej zmluvy, na platobnú morálku spotrebiteľa, na rozhodnutie finančnej inštitúcie či s klientom uzatvorí zmluvu o finančnej službe (najmä poistnú alebo úverovú), na trvanie zmluvného vzťahu založeného sprostredkovanou zmluvou, máme za to, že predmetný legislatívny návrh zmeny § 32 ods. 2 zákona bude nevykonateľný, nevymožiteľný a preto nesankcionovateľný. Domnievame sa, že poskytovanie informácií o výške provízie (na vyplatenie, ktorej v konečnom dôsledku nemusí vzniknúť právny nárok), nie je účelné. 

9. Produktová transparentnosť (informačná otvorenosť voči klientom) je podľa nášho názoru predovšetkým vecou finančnej inštitúcie. Celková cena za ponúkaný produkt sa nelíši v závislosti od formy distribúcie, teda pre klienta sa cena produktu nemení bez ohľadu na to, či produkt kúpi od viazaného finančného agenta, samostatného (podriadeného) finančného agenta alebo priamo od zamestnanca finančnej inštitúcie, či na priamo na základe odporúčania finančného poradcu. Preto ani v konečnom dôsledku nemá pre klienta žiaden zmysel, aby poznal odmenu sprostredkovateľa, navyše, keď je tento za sprostredkovanie platený formou odmeny finančnou inštitúciou. 

 	Z 	
AFISP 	V. K bodu 55 a 56 
V bode 55 a 56 návrhu navrhujeme za slovom „povinný“ vložiť slovo „písomne“. 
Odôvodnenie: 
Z hľadiska vyššej právnej istoty pre obe strany považujeme za potrebné, aby mal klient povinnosť potvrdiť splnenie povinností finančného agenta v písomnej forme. 
 	O 	
AFISP 	I. K § 16 ods. 2 písm. e) prvého bodu nad rámec predloženého návrhu zákona 
Súčasné znenie § 16 ods. 2 písm. e) prvého bodu zákona č. 186/2009 Z. z. považujeme za neodôvodnený zásah do zmluvnej voľnosti zmluvných strán v obchodnoprávnych vzťahoch, kedy bez ohľadu na dojednanú dĺžku výpovednej doby medzi samostatným finančným agentom (SFA) a podriadeným finančným agentom, je samostatný finančný agent na žiadosť podriadeného finančného agenta povinný podať návrh na zrušenie jeho registrácie do 30 dní odo dňa doručenia žiadosti. Dňom zrušenia zápisu v registri zároveň končí aj platnosť zmluvy medzi navrhovateľom a podriadeným finančným agentom. Inými slovami, nech sa dohodneme na akejkoľvek dĺžke výpovednej doby, zmluva skončí na základe jednostranného rozhodnutia jednej zo zmluvných strán odregistráciou. 
Zákonodarca vôbec nebral do úvahy, že v rámci zmluvných dojednaní medzi samostatným finančným agentom a podriadeným finančným agentom môže byť výpovedná doba odstupňovaná podľa kariérneho plánu (vyššie stupne majú dlhšiu výpovednú dobu), ako aj podľa doby trvania zmluvného vzťahu (dlhšie trvanie zmluvného vzťahu znamená rovnako dlhšiu výpovednú dobu), čo považujeme za legitímne. Je rozdiel, keď zmluvu vypovedá podriadený finančný agent, spolupráca s ktorým trvala mesiac a je rozdiel, ak odchádza človek, do ktorého samostatný finančný agent roky investoval. Takýto podriadený finančný agent by nemal byť voľný na základe vlastnej žiadosti po 30 + 10 dňoch (lehota NBS na zrušenie registrácie). Pričom v praxi často dochádza zo strany podriadených finančných agentov k zneužívaniu uvedeného inštitútu. Navrhujeme preto vytvorenie inej zákonnej ochrany proti neodôvodnene dlhým výpovedným dobám, ktorá by zohľadňovala požiadavky praxe v obchodnoprávnych vzťahoch medzi samostatnými a podriadenými finančnými agentmi. 
Navrhujeme, aby dňom doručenia žiadosti podriadeného finančného agenta o zrušenie zápisu v registri začala plynúť výpovedná doba podľa zmluvy o spolupráci medzi samostatným a podriadeným finančným agentom. 
 	Z 	
ALS SR 	čl. II., novelizačný bod 4, v časti §72 odsek 11 
Asociácia leasingových spoločností navrhuje v uvedenom ustanovení v tretej vete za slová „osobám podľa odseku 3“ doplniť text „ a finančným inštitúciám x) v rozsahu podľa § 72 odsek 9 písmeno c), d) a písm. f) “ 

Odkaz x: odkaz na príslušnú legislatívu - §1 písm. b) a c) Opatrenie NBS č. 19 z 2. septembra 2014 

Odôvodnenie: 
Úpravou sa rozširuje skupina oprávnených subjektov, ktorým informácie z Registra poistných udalostí umožnia prevenciu voči podvodom pri financovaní vozidiel. Nebudú sa vyžadovať na overenie údaje o mene, priezvisku, adrese trvalého bydliska, ani evidenčné číslo vozidla. Dôležitá je informácia, či nedochádza k trestnému činu poškodzovania veriteľa uvedením nepravdivých údajov pri žiadosti o financovanie (lízing, úver), ak vozidlo už bolo vyradené z evidencie motorových vozidiel na polícii, ale ide o pokus dať do obehu ukradnuté vozidlo pod falošnou identitou – VIN, ktoré bolo napr. likvidované ako totálna poistná udalosť (zničenie, krádež). Následne môže prísť ku škode veľkého rozsahu nielen u veriteľa, ale aj občana, klienta. Obdobné registre, založené na podobný účel, finančné inštitúcie v praxi využívajú na preverenie podvodov, napr. Register klientov, Register neplatičov DPH, a pod. Asociácia leasingových spoločností prevádzkuje internetový portál Register vozidiel, ktorý obsahuje takmer 200 000 vozidiel s VIN kódmi, ktorý je prístupný občanom i komerčným subjektom. Jeho zmysel je prevencia pred nákupom vozidiel vo vlastníctve inej osoby alebo inak zabezpečeného vozidla pre každú potenciálne ohrozenú osobu. Nevidíme dôvod zneprístupnenia takýchto informácií pre lízingové spoločnosti, ak iná časť komerčných subjektov právo na ochranu svojho majetku má. Prevencia kriminality je úlohou nielen polície, prokuratúry a súdov, ale aj povinnosťou iných subjektov, ktorým to zákon ukladá, napr. finančným inštitúciám nahlasovanie podozrivých operácií s peniazmi pochádzajúcimi z trestnej činnosti. Register poistných udalostí je jedným z nástrojov, ktorým sa celá spoločnosť môže brániť pred kriminalitou. 
 	Z 	
AMCHAM 	K bodu 7 
Navrhujeme určiť rovnakú lehotu pre zápis samostatného finančného agenta alebo finančného poradcu do príslušného zoznamu v príslušnom podregistri bez ohľadu na to, či ide o fyzickú osobu alebo právnickú osobu, a to do desiatich dní odo dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia Národnej banky Slovenska o udelení príslušného povolenia. 

Odôvodnenie: 
V § 14 ods. 9 sa navrhuje určenie lehoty, v ktorej Národná banka Slovenska zapíše samostatného finančného agenta alebo finančného poradcu do príslušného zoznamu v príslušnom podregistri, pričom navrhované znenie stanovuje inú lehotu pre zápis fyzickej osoby a inú lehotu pre zápis právnickej osoby. Kým zápis samostatného finančného agenta alebo finančného poradcu do príslušného zoznamu v príslušnom podregistri v prípade, že ide o fyzickú osobu, má byť vykonaný do 10 dní odo dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia o udelení príslušného povolenia, pre zápis právnickej osoby sa navrhuje lehota do desiatich dní odo dňa, v ktorom samostatný finančný agent alebo finančný poradca informoval Národnú banku Slovenska o zápise povolenej činnosti do obchodného registra predložením výpisu z obchodného registra. Zápis povolenej činnosti do obchodného registra má len deklaratórny charakter, a preto nemožno na ňu viazať zápis samostatného finančného agenta alebo finančného poradcu do príslušného zoznamu v príslušnom podregistri. 
 	O 	
AMCHAM 	K bodom 53 a 54: 
Navrhujeme vypustiť a ponechať aktuálnu úpravu. 

Odôvodnenie: 
Finančné sprostredkovanie je podnikateľská činnosť, pričom odmena, provízia, je zdrojom príjmov konkrétnej právnickej alebo fyzickej osoby. Síce chápeme, že účelom zákona je vysoká ochrana finančného klienta. Máme však za to, že tento cieľ napĺňa už aktuálny stav, kedy zákazník môže kedykoľvek požiadať o túto informáciu a o tomto práve musí byť dokonca písomne informovaný. 

Navrhnuté ustanovenie tak ide vysoko nad rámec potreby ochrany klienta, a to na úkor finančného sprostredkovateľa. Sme presvedčení, že uvedené ustanovenie, ktoré plošne stanovuje povinnosť zverejňovať príjmy finančného agenta, môže byť v praxi zneužívané napríklad v konkurenčnom boji. Navyše, provízie vyplývajúce zo zmluvných vzťahov konkrétnych subjektov sú často predmetom obchodného tajomstva. 

Rovnako nesúhlasíme so stanovením písomnej formy poskytovania týchto informácií, nakoľko tá, vzhľadom na rastúce využívanie diaľkových prostriedkov komunikácie, je príliš rigidná. Alternatívne navrhujeme stanoviť povinnosť poskytnúť údaje na trvanlivom médiu, ako je to v prípade § 33 Zákona. 
 	Z 	
APSU 	Čl I. bod 22 (§ 21 ods. 3 písm. a) 
Navrhujeme bod vypustiť. 

Odôvodnenie : 
Požiadavka na možnosť absolvovania osobitného finančného vzdelávania podľa súčasného stavu (do troch mesiacov od zápisu do registra) nespôsobuje praktické problémy a súčasný stav je vyhovujúci. Tým, že finančná inštitúcia v zmysle zákona zodpovedá za škodu spôsobenú finančným agentom (pokiaľ nie je samostatne poistený) a tiež z dôvodu zabezpečenia vysokej úrovne prístupu ku klientovi je v prvom rade z pohľadu finančnej inštitúcie podstatné, aby finančný agent bol spôsobilý na výkon svojej činnosti. Osobitné finančné vzdelávania je v rámci zabezpečenia profesionálneho prístupu finančného agenta dôležité a podstatné, avšak jeho absolvovanie do troch mesiacov od zápisu do príslušného zoznamu nie je problematické. 
Z praktických dôvodov ako alternatívu navrhujeme skrátenie súčasnej trojmesačnej lehoty na jednomesačnú. 

V nadväznosti na uvedené navrhujeme tiež z návrhu zákona vypustiť článok I., bod 27. 
 	Z 	
APSU 	Čl I. bod 32 (§ 22 ods. 4 až 7) 
Navrhujeme upraviť odsek 4 nasledovne: 

(4) Osobitné finančné vzdelávanie pre jednotlivé sektory a jednotlivé stupne odbornej spôsobilosti zabezpečuje Národnou bankou Slovenska poverená právnická osoba. Poverená právnická osoba má nárok na úhradu poplatku od účastníkov za absolvovanie osobitného finančného vzdelávania. Poplatok za absolvovanie osobitného finančného vzdelávania je príjmom poverenej právnickej osoby. Osobitné finančné vzdelávanie pre základný stupeň odbornej spôsobilosť zabezpečuje aj finančná inštitúcia. 

Odôvodnenie : 

V prípade základného stupňa odbornej spôsobilosti je v možnostiach a kompetencii každej finančnej inštitúcie vykonávať finančné vzdelávanie. U finančných agentov, u ktorých sa vyžaduje základný stupeň odbornej spôsobilosti, tým nedôjde k zaťaženiu v podobe poplatkov poverenej právnickej osoby. Súčasne základný stupeň predpokladá vzdelanie zodpovedajúce práve tej finančnej službe, ktorú sprostredkúva finančný agent a toto môže vykonávať práve aj finančná inštitúcia. 
 	Z 	
APSU 	Čl I. bod 45 (§ 28 ods. 5) 
Navrhujeme vypustiť. 

Odôvodnenie : 

Dôvod na zmenu súčasnej úpravy, ktorá vyjadruje oddelenie majetku finančného agenta a majetku, ktorý dočasne spravuje či už v prospech finančnej inštittúcie alebo osoby oprávnenej zo zmluvy o finančnej službe, predkladateľ zákona nezdôvodnil. 

Ponechanie súčasnej úpravy je pritom významným prvkom ochrany tretích osôb pred negatívnym dôsledkami hospodárenia finančného agenta a jeho úpadkom. Prijatie úpravy spôsobí pre tieto osoby výrazné komplikácie (v podobe nutnosti podávať žaloby o vylúčenie veci z konkurznej podstaty, prihlasovanie pohľadávok). Zákon č. 186/2009 Z.z. predpokladá vo svojej úprave, že finančný agent bude v rámci svojej činnosti prijímať na v prospech tretieho (finančnej inštitúcie, klienta) peňažné plnenia (napr. definícia pojmu inkasovať v § 4 písm. i), § 28 ods. 4 zákona a pod.). 
 	Z 	
APSU 	Čl I. bod 52 (§ 32 ods. 1) 
Navrhujeme vypustiť. 

Odôvodnenie : 

Navrhovaná zmena nie je v súlade s § 28 ods. 4 zákona, podľa ktorého Ak je finančný agent alebo finančný sprostredkovateľ z iného členského štátu v sektore poistenia alebo zaistenia oprávnený inkasovať, .... . 
Inkasovaním sa podľa § 4 písm. i) zákona rozumie inkasovaním oprávnenie finančného agenta na základe zmluvy s finančnou inštitúciou, ktorej obsahom je finančné sprostredkovanie 
1. prijímať sumy určené pre klienta alebo finančnú inštitúciu na osobitný účet finančného agenta zriadený na účely inkasovania v banke alebo pobočke zahraničnej banky alebo 
2. vyplácať plnenia z uzavretých zmlúv o poskytnutí finančnej služby alebo sumy pre klienta alebo osobu, ktorá má nárok z týchto zmlúv. 

V súvislosti s vykonávaním finančného sprostredkovania tak finančný agent podľa § 28 ods. 4 je oprávnený prijímať peňažné plnenia a zákon túto eventualitu predpokladá. 

Návrh zákona v bode 2. upravuje definíciu inkasovania, teda úprava tejto činnosti finančného agenta v zákone ostane zachovaná. 

Navrhujeme neprijať navrhovanú úpravu a ponechať súčasný stav, ktorý dostatočne zabezpečuje ochranu záujmu, ktorý predkladateľ zákona na odôvodnenie navrhovanej zmeny sformuloval v dôvodovej správe. 
 	Z 	
APSU 	Čl I. bod 10 (§ 16 ods. 3) 
Navrhujeme vypustiť časť navrhovaného ustanovenia za slovami „alebo opakovane závažným spôsobom porušil..." a nahradiť túto časť novou vetou, kde bude uvedené, že povinnosť podať návrh na zrušenie zápisu bude mať navrhovateľ iba v prípade, že sa o závažnom alebo opakovanom porušení zo strany viazaného finančného agenta, podriadeného finančného agenta alebo viazaného investičného agenta, ktoré by bolo dostatočne preukázané v príslušnom súdnom alebo správnom konaní, dozvedel na základe právoplatného rozhodnutia. 

Odôvodnenie 
Mnohé z finančných inštitúcií spolupracujú so stovkami, resp. dokonca s tisíckami partnerov, ktorý sú ich viazanými alebo podriadenými finančnými agentmi, nie je v silách týchto spoločností neustále cielene preverovať a kontrolovať im podriadené subjekty, keďže na to nemajú dostatočné legislatívne oprávnenia, uvedené subjekty sú totiž nezávislými subjektmi s vlastnou právnou subjektivitou. Navrhovaná zmena je kompromisným riešením, kedy celkom logicky v prípade, že sa finančná inštitúcia dozvie o porušení zákonných povinností zo strany svojich obchodných partnerov začne konať a ak tak neurobí, bude za to sankcionovaná, ale na druhú stranu nenesie zodpovednosť za to, aby cielene nepretržite preverovala činnosť svojich obchodných partnerov. 
 	Z 	
APSU 	Čl I. bod 12 (§ 17 písm. k) 
Navrhujeme vypustiť požiadavku uvedenú v 17 ods. 3 písm. k) zo znenia zákona. 

Odôvodnenie: Splnenie uvedenej povinnosti by znamenalo iba neprimeranú administratívnu záťaž pre finančné inštitúcie, pričom reálny dopad na to, aby finančné inštitúcie dohliadali zodpovednejšie na to či sú im podriadené subjekty poistené by bol minimálny. Podľa nášho názoru je aktuálna právna úprava v tomto ohľade postačujúca, keďže v prípade, že by NBS zistila, že napr. viazaný finančný agent niektorej finančnej inštitúcie nespĺňa podmienku poistenia zodpovednosti, je v takomto prípade spoluzodpovedná za porušenie tejto povinnosti aj finančná inštitúcia. 
 	Z 	
APSU 	Čl I. bod 31 a 34 (§ 21 ods. 12 a § 22 ods. 14 a 15) 
Bod 31 a 34, zmena § 21 ods. 12 a § 22 ods. 14 a 15 ktoré zavádzajú povinnosť predavačov hlásiť NBS údaje do registra osôb, ktoré absolvovali osobitné finančné vzdelávanie. Navrhujeme z predmetných ustanovení uvedenú povinnosť vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Predmetné ustanovenie je spojené s neprimeranou administratívnou záťažou, a to ako pre NBS, tak i pre navrhovateľov, keďže u niektorých druhov zamestnancov žiadateľov, napr. u call centier dochádza k obrovskej fluktuácii zamestnancov a údaje o týchto zamestnancoch by museli byť neustále aktualizované. Navrhovatelia, pritom už v súčastnosti musia byť kedykoľvek schopný doložiť, že všetci ich zamestnanci, ako aj zamestnanci im podriadených subjektov absolvovali osobitné finančné vzdelávanie, čo nám pripadá dostačujúce na preukázanie toho, že finančná inštitúcia spolupracuje iba s finančními agentmi, ktorý splňujú podmienku odbornosti. 	Z 	
AZZZ SR 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 	
GP SR 	1. K čl. I, bodu 10 
Vzhľadom na rozsah navrhovaných zmien odporúčame § 16 ods. 3 uviesť v novom znení. 
 	O 	
GP SR 	2. K čl. I, bodu 15 
V ustanovení je potrebné slovo „pís.“ nahradiť slovom „písm.“. 
 	O 	
GP SR 	3. K čl. I, bodu 18 
V poznámke pod čiarou k odkazu 27a) odporúčame v súlade s bodom 22 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky uviesť úplnú citáciu zákona č. 530/2003 Z. z. a skrátenú citáciu tohto zákona uviesť v poznámke pod čiarou k odkazu č. 34. 
 	O 	
KOZ SR 	Stanovisko k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 186/2009 Z. z. o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 39/2015 Z. z. o poisťov 
KOZ SR k predloženému návrhu nemá pripomienky. 	O 	
MDVaRR SR 	K bodu 18 
Odporúčame vložiť v bode 18 v druhej vete odseku 18 za slovami ,,údaj o tom, či ide“ slovo ,,o“. 

 	O 	
MDVaRR SR 	K bodu 52 
Odporúčame v bode 52 vypustiť slovo ,,neprofesionálneho“ a v písmene a) označenie ,,§“ pred číslom 8. 
 	O 	
MH SR 	K doložke vybraných vplyvov 
V doložke vybraných vplyvov v tabuľke A.2. v bode 2 odporúčam odstrániť označenie „Žiadne“ a doplniť označenie „Negatívne“. Taktiež odporúčam zosúladiť text v predkladacej a dôvodovej správe s touto zmenou a vypracovať Analýzu vybraných vplyvov. 
Odôvodnenie: 
Návrh zákona zavádza nové povinnosti, ktoré predstavujú zvýšenie administratívnej záťaže na podnikateľské prostredie. Ide najmä o tieto povinnosti: nové evidované údaje potrebné na zápis do registra vedeného NBS; sprísnenie podmienok, ktoré musia spĺňať právnické osoby, ktoré poskytujú osobitné finančné vzdelávanie pre jednotlivé sektory a jednotlivé stupne odbornej spôsobilosti atď. 
 	O 	
MH SR 	K Čl. I bod 50 
V nadväznosti na uvádzaciu vetu odporúčam upraviť číslovanie odsekov. 
Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	
MH SR 	K Čl. I bod 54 
Odporúčam slová ,,odseky 4 a 5“ nahradiť slovami ,,odseky 3 a 4“. 
Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	
MK SR 	K čl. I bod 15 
Slová ,,pís. a)" odporúčame nahradiť slovami ,,písm. a)". 

Odôvodnenie: 
Gramatická pripomienka. 	O 	
MK SR 	K čl. I bod 54 
Slová ,,odseky 4 a 5" odporúčame nahradiť slovami ,,odseky 3 a 4". 

Odôvodnenie: 
Spresnenie. 	O 	
MK SR 	K čl. I bod 55 
Vetu, ktorá sa navrhuje doplniť do odseku 7 odporúčame z dôvodu prehľadnosti uviesť v novom samostatnom odseku. 

Odôvodnenie: 
Prehľadnosť právnej úpravy. 	O 	
MK SR 	K čl. I bod 56 
Slovo ,,dopĺňa" odporúčame nahradiť slovom ,,pripája". 

Odôvodnenie: 
Bod 34 Prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. 	O 	
MK SR 	K čl. II bod 4 
1.V texte poznámky pod čiarou k odkazu 42a odporúčame na konci pripojiť slová ,,v znení zákona č. 84/2014 Z. z.". 
2. V texte poznámky pod čiarou k odkazu 42b odporúčame na konci vypustiť slová ,,v znení zákona č. 84/2014 Z. z.". 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	
MO SR 	K Čl. I, bod 15 
Slová „pís. a)“ odporúčame nahradiť slovami „písm. a)“. Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	
MO SR 	K Čl. I, bod 18 
1. Pred slovo „samostatného“ odporúčame vložiť slovo „o“. 
2. V poznámke pod čiarou k odkazu 27a odporúčame pred slová „v znení“ vložiť slová „o obchodnom registri a o zmene a doplnení niektorých zákonov“ v súlade s bodom 22 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. 
 	O 	
MO SR 	K Čl. I, bod 50 
Označenie odsekov „6 a 7“ odporúčame nahradiť označením „5 a 6“ v súlade s uvádzacou vetou. 
 	O 	
MO SR 	K Čl. I, bod 54 
Slová „4 a 5“ odporúčame nahradiť slovami „3 a 4“. Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	
MO SR 	K Čl. I, bod 56 
Slovo „dopĺňa“ odporúčame nahradiť slovom „pripája“. Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	
MPRV SR 	k čl. I bod 50 
Odporúčame odstrániť zrejmú nesprávnosť a to označenie odsekov v § 30. Dôvod: zosúladenie uvádzacej vety a označenia odsekov. 
Ďalej odporúčame odstrániť úvodzovky za znením navrhovaného odseku 6. 	O 	
MPRV SR 	k čl. I bod 53 
Odporúčame zvážiť uvedenie aspoň dvoch právnych predpisov v poznámke pod čiarou k odkazu 37a, pretože predkladateľ používa demonštratívny výpočet. 	O 	
MPRV SR 	k čl. II bod 4 
V poznámke pod čiarou k odkazu 42a odporúčame doplniť slová "v znení zákona č. 84/2014 Z. z.“. 	O 	
MPRV SR 	k čl. II bod 6 
Odporúčame v publikačnom zdroji Smernice doplniť čiarku za znením "Mimoriadne vydanie Ú. v. EÚ" . 	O 	
MPSVR SR 	K čl. I bodu 7  

Odporúčame v čl. I bode 7 v navrhovanom ustanovení § 14 ods. 9 spresniť lehotu 
vyjadrenú slovami „do desiatich dní“. 
Odôvodnenie: 
Nie je zrejmé, či ide o kalendárne dni alebo pracovné dni. Napríklad v čl. I bode 8 je upravená lehota desiatich kalendárnych dní. 

 	O 	
MPSVR SR 	K čl. I bodu 12 

Odporúčame v čl. I bode 12 v navrhovanom ustanovení § 17 ods. 1 písm. d) čiarku za slovom „priezvisko“ nahradiť spojkou „a“. Uvedené primerane platí aj pre § 17 ods. 7 písm. d). 
Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	
MPSVR SR 	K čl. I bodu 12 

Odporúčame v čl. I bode 12 v navrhovanom ustanovení § 17 ods. 2 vypustiť písmeno „g“ a čiarku. 
Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	
MPSVR SR 	K čl. I bodu 12 

Odporúčame v čl. I bode 12 upraviť navrhované ustanovenie § 17 ods. 4. 
Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka. Zjednotenie a sprehľadnenie textu. 
 	O 	
MPSVR SR 	K čl. I bodu 15 

Odporúčame v čl. I bode 15 slovo „pís.“ nahradiť slovom „písm.“. 
Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	
MPSVR SR 	K čl. I bodu 18 

Odporúčame v čl. I bode 18 v navrhovanom ustanovení § 18 ods. 18 druhej vete za slovom „ide“ vložiť slovo „o“. 
Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	
MPSVR SR 	K čl. I bodu 23  

Odporúčame v čl. I bode 23 v navrhovanom ustanovení § 21 ods. 3 písm. d) za slová „spôsobilosti je“ vložiť slová „ukončené najmenej“. 
Odôvodnenie: 
Tak ako je minimálna vzdelanostná podmienka pre odbornú spôsobilosť fyzickej osoby vyjadrená slovom „najmenej“ v § 21 ods. 3 písm. b) a c), v ustanovení písmena d) je tiež vhodné upraviť, že ide o minimálnu požiadavku na úplné stredné odborné vzdelanie. 
 	O 	
MPSVR SR 	K čl. I bodu 50  

Odporúčame v čl. I bode 50 označiť navrhované znenie ako odseky 5 a 6. 
Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	
MPSVR SR 	K čl. I bodu 54  

Odporúčame v čl. I bode 54 slová „odseky 4 a 5“ nahradiť slovami „odseky 3 a 4“. 
Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka. 

 	O 	
MPSVR SR 	K čl. I bodu 56  

Odporúčame v čl. I bode 56 v navrhovanej vete vypustiť čiarku. 
Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka. 

 	O 	
MPSVR SR 	K čl. I bodu 62 

Odporúčame v čl. I bode 62 na konci pripojiť horné úvodzovky a bodku. 
Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	
MPSVR SR 	K osobitnej časti dôvodovej správy v čl. I k bodu 23  

Odporúčame v osobitnej časti dôvodovej správy k čl. I bodu 23 doplniť v čom spočíva rozdiel v požiadavkách na odbornú spôsobilosť a najmä dôvody, pre ktoré navrhovateľ pristupuje k zmene podmienok. 
Odôvodnenie: 
Z dôvodu absencie. 
 	O 	
MPSVR SR 	K čl. II bodu 4 

Odporúčame v čl. II bode 4 v poznámke pod čiarou k odkazu 42a za slovami „122/2013 Z. z.“ pripojiť slová „v znení zákona č. 84/2014 Z. z.“. 
Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	
MPSVR SR 	K čl. II bodu 4 

Odporúčame v čl. II bode 4 v poznámke pod čiarou k odkazu 42b vypustiť slová „v znení zákona č. 84/2014 Z. z.“. 
Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	
MS SR 	K článku I, k bodu 45 
V článku I v bode 45 návrhu zákona sa navrhuje z ustanovenia § 28 vypustiť odsek 5, podľa ktorého finančné prostriedky určené finančnej inštitúcii alebo osobe oprávnenej zo zmluvy o poskytnutí finančnej služby uložené na osobitnom účte finančného agenta nie sú majetkom finančného agenta, a ak sa vyhlási konkurz na majetok tohto finančného agenta, nezahŕňajú sa do konkurznej podstaty. Dôvodová správa k tomuto bodu upravuje, že predmetné ustanovenie v súčasnosti platnom zákone je nadbytočné v nadväznosti na úpravu v bodoch 1 a 44 návrhu zákona. 

Upozorňujeme, že v bode 1 návrhu zákona sa navrhuje zosúladenie pojmu finančná inštitúcia so zákonom č. 35/2015 Z. z. a nemá priamy súvis so zmenou navrhnutou v bode 45. 

V prípade, že sa dôvodová správa k bodu 45 má odvolávať na navrhovanú zmenu v bode 2, podľa ktorej sa inkasovaním už nebude rozumieť oprávnenie finančného agenta na základe zmluvy s finančnou inštitúciou, ktorej obsahom je finančné sprostredkovanie, prijímať sumy určené pre klienta alebo finančnú inštitúciu na osobitný účet finančného agenta zriadený na účely inkasovania v banke alebo pobočke zahraničnej banky. Navrhuje sa tu nová úprava, podľa ktorej inkasovaním sa bude rozumieť oprávnenie finančného agenta na základe zmluvy s finančnou inštitúciou, ktorej obsahom je finančné sprostredkovanie, prijímať sumy určené pre klienta alebo finančnú inštitúciu v hotovosti alebo na účet v banke alebo v pobočke zahraničnej banky. Obdobná úprava sa navrhuje aj v bode 44 návrhu zákona. 

Navrhovaná úprava nahrádza osobitný účet finančného agenta možnosťou prijímania súm určených pre klienta alebo finančnú inštitúciu v hotovosti alebo na účet finančného agenta. Zároveň sa v tejto súvislosti navrhuje vypustiť ustanovenie, ktoré vylučuje finančné prostriedky uložené na osobitnom účte finančného agenta z konkurznej podstaty. V prípade, že finančný agent bude prijímať sumy určené pre klienta na svoj účet alebo v hotovosti, môže dochádzať k zmiešaniu finančných prostriedkov finančného agenta a súm určených pre klienta alebo finančnú inštitúciu. Z navrhovanej právnej úpravy ani z dôvodovej správy k tomuto bodu nie je dostatočne zrejmé ako sa budú tieto prostriedky odlišovať a či finančné prostriedky, ktoré finančný agent prijal v hotovosti alebo na účet v banke alebo v pobočke zahraničnej banky sa budú zahŕňať do konkurznej podstaty, ak sa na majetok tohto finančného agenta vyhlási konkurz, keďže ustanovenie § 28 odsek 5 sa nenahrádza novým znením upraveným v súvislosti so zmenami v bode 2 a 44, ale sa iba vypúšťa. 

Na základe uvedeného, žiadame navrhovanú zmenu v bode 45 prepracovať tak, aby reflektovala vyššie uvedené skutočnosti. Uvedenú pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	
MS SR 	K článku I, k bodu 2: 
V článku I v bode 2 návrhu zákona sa navrhuje nahradiť oprávnenie finančného agenta prijímať sumy určené pre klienta alebo finančnú inštitúciu na osobitný účet finančného agenta oprávnením finančného agenta prijímať takéto sumy v hotovosti alebo na účet. 
V tejto súvislosti uvádzame zákon č. 394/2012 Z. z. o obmedzení platieb v hotovosti, ktorý upravuje hranicu, od ktorej nie je možné uskutočňovať platby v hotovosti. 
Dôvodová správa a ani jednotlivé ustanovenia návrhu zákona predmetnú úpravu nereflektujú, nie je z nich zrejmé, či finančný agent môže alebo nemôže prijímať hotovosť v neobmedzenej výške. 
Na základe uvedeného navrhujeme ustanovenie v článku I v bode 2 návrhu zákona upraviť. 
 	O 	
MS SR 	K článku I, k bodu 6:  
V článku I v bode 6 návrhu zákona sa z ustanovenia § 14 ods. 7 vypustila úprava, ktorá určovala, odkedy sú viazaný finančný agent a viazaný investičný agent oprávnení vykonávať finančné sprostredkovanie. Dôvodová správa k tomuto bodu predmetné vypustenie neozrejmuje. Z dôvodu dosiahnutia jasnosti navrhovanej úpravy, navrhujeme dôvodovú správu k tomuto bodu doplniť. 

 	O 	
MS SR 	K článku I, k bodu 8: 
V článku I v bode 8 návrhu zákona sa zavádza možnosť Národnej banky Slovenska odmietnuť návrh na zmenu zápisu, ak má vedomosť o tom, že osoba uvedená v návrhu na zmenu zápisu nespĺňa podmienky na výkon činnosti podľa tohto zákona. Zároveň sa zavádza povinnosť o odmietnutí návrhu na zmenu zápisu navrhovateľa elektronicky informovať. V tejto súvislosti ponechávame na zváženie v navrhnutom znení upraviť v informácii pre navrhovateľa aj dôvod, pre ktorý nespĺňa podmienky na výkon činnosti podľa tohto zákona z dôvodu, aby sa predchádzalo situáciám, kedy by banka mohla bez uvedenia dôvodu návrh odmietnuť a zároveň si ponechať zaplatený poplatok. 	O 	
MS SR 	K článku I, k bodu 15: 
V článku I v bode 15 návrhu zákona navrhujeme nahradiť v ustanovení § 18 ods. 5 písm. a) slová „korešpodenčná adresa“ slovami „adresa na doručovanie“ alebo „miesto obvyklého pobytu“ z dôvodu, že „korešpodenčná adresa“ nie je pojem zavedený v právnom poriadku Slovenskej republiky. 	O 	
MS SR 	K článku I, k bodu 15: 
V článku I v bode 15 návrhu zákona v úvodnej vete navrhujeme nahradiť slová „§ 18 ods. 5 pís. a)“ slovami „§ 18 ods. 5 písm. a)“ z dôvodu dosiahnutia obsahovej a gramatickej správnosti. 	O 	
MS SR 	K článku I, k bodu 18: 
V článku I v bode 18 návrhu zákona navrhujeme v ustanovení § 18 ods. 18 nahradiť slová „podať príslušnému súdu“ slovami „podať registrovému súdu“ a zároveň navrhujeme nad predmetné slová zaviesť odkaz a poznámku pod čiarou, ktorá bude odkazovať na § 8 zákona č. 371/2004 Z. z. o sídlach a obvodoch súdov Slovenskej republiky a o zmene zákona č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov. 	O 	
MS SR 	K článku I, k bodu 18: 
V článku I v bode 18 návrhu zákona sa zavádza odkaz č. 27a) a poznámka pod čiarou, ktorá odkazuje na použitie zákona o obchodnom registri. Z dôvodu dosiahnutia súladu s Legislatívnymi pravidlami vlády Slovenskej republiky navrhujeme nahradiť slová „Zákon č. 530/2003 Z. z. v znení neskorších predpisov“ slovami „Zákon č. 530/2003 Z. z. o obchodnom registri a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov“. V tejto súvislosti navrhujeme v už zavedenom odkaze č. 34 nahradiť terajší odkaz na zákon o obchodnom registri jeho skrátenou citáciou. 

 	O 	
MS SR 	K článku I, k bodu 54: 
V článku I v bode 54 z dôvodu dosiahnutia obsahovej a vecnej správnosti navrhujeme nahradiť slová „odseky 4 a 5“ slovami „odseky 3 a 4“. 

 	O 	
MS SR 	K článku I, k bodu 53: 
V článku I v bode 53 návrhu zákona upozorňujeme, že v súlade s bodom č. 21 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky, v poznámke pod čiarou nemožno uvádzať predpisy, ktoré neboli vyhlásené v Zbierke zákonov Slovenskej republiky alebo publikované v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev alebo v Úradnom vestníku Európskej únie. Z tohto dôvodu navrhujeme vykonať príslušnú nápravu. 	O 	
MŠVVaŠ SR 	čl. I úvodná veta 
V čl. I úvodnej vete odporúčame vymenovať všetky novely zákona č. 186/2009 Z.z.“. 
Odôvodnenie: Ide o citáciu predchádzajúcich noviel právneho predpisu. 
 	O 	
MŠVVaŠ SR 	čl. I novelizačný bod 54  
V čl. I novelizačnom bode 54 odporúčame slová ,,odseky 4 a 5“ nahradiť slovami ,,odseky 3 a 4“. 
Odôvodnenie: Ide o číslovanie odsekov po úprave uskutočnenej vypustením odsekov. 
 	O 	
MŠVVaŠ SR 	čl. I novelizačný bod 56  
V čl. I novelizačnom bode 56 uvádzacej vete odporúčame slovo ,,dopĺňa“ nahradiť slovom ,,pripája“. 
Odôvodnenie: Súlad s bodom 34 Prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky v platnom znení. 
 	O 	
MŠVVaŠ SR 	Nad rámec novely 
V § 21 ods. 11 písm. a) zákona č. 186/2009 Z.z. odporúčame slová ,,doklad o dosiahnutí vzdelania“ nahradiť slovami ,,doklad o získanom vzdelaní“. Odporúčame aj obdobne tomu prispôsobiť znenie § 22 ods. 4 písm. f) zákona č. 186/2009 Z.z. 
Odôvodnenie: Súlad s terminológiou zákona č. 245/2008 Z.z. o výchove a vzdelávaní (školský zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov vo vzťahu k získanému stupňu vzdelania. 
 	O 	
MV SR 	V návrhu zákona je žiaduce z legislatívno-technického a gramatického hľadiska vykonať niektoré úpravy, napríklad v čl. I 
V návrhu zákona je žiaduce z legislatívno-technického a gramatického hľadiska vykonať niektoré úpravy, napríklad v čl. I 

a) bode 2 možno uplatniť jednoduchšiu legislatívnu techniku tak, že slová „na osobitný“ sa nahradia slovami „v hotovosti alebo na“, 
b) bodoch 5 a 8 vypustiť slová „má vedomosť o tom, že“, pretože inak sa navrhovaný inštitút odmietnutia registrácie oslabuje a činnosť národnej banky bude v podstate len formálna, 
c) bode 6 (obdobne aj v bodoch 7 a 12) sú nevhodné a nadbytočné slová „príslušnom“ a „príslušného“, (ktorý je ten konkrétny príslušný sektor, zoznam, podregister a povolenie?, sú aj nepríslušné?); navyše postačuje len slová „Viazaný finančný agent, podriadený finančný agent a viazaný investičný agent“ nahradiť slovami „Finančný agent a finančný poradca“, ak nemožno vykonať zápis do registra bez uvedenia sektora, zoznamu a podregistra, 
d) bode 10 nesprávne slová „osobitných predpisov alebo iných všeobecne záväzných právnych predpisov“ nahradiť napríklad slovami „alebo osobitných predpisov“ a prípadne problematiku upraviť do písmen z dôvodu väčšej prehľadnosti; okrem toho slová „závažným spôsobom porušil ustanovenia tohto zákona“ sú bez ďalšej konkretizácie príliš neurčité, a teda nezodpovedajú právnej istote vyžadovanej ústavou, 
e) bode 12 (§ 17 ods. 1, 3, 5, 7, 9 a 11) na konci uvádzacích viet pripojiť dvojbodku; v písmene d) a v ďalších dotknutých navrhovaných ustanoveniach slovo „ukončenia“ nahradiť slovom „skončenia“, 
f) bode 15 skratku „pís.“ nahradiť skratkou „písm.“, 
g) bode 18 (§ 18 ods. 18 poslednej vete) slovo „je“ nahradiť slovom „sú“ a slovo „povinný“ slovom „povinní“, 
h) bode 22 [§ 21 ods. 3 písm. a)] vypustiť aj slová „ukončené najmenej“ ako nadbytočné a nesúladné s písmenom d), 
i) bode 23 [§ 21 ods. 3 písm. b) a c)] vypustiť slová „ukončené najmenej“, 
j) bode 31 obidve navrhované ustanovenia zlúčiť, aby sa zbytočne neopakovali slová „ktorý je dostupný na webovom sídle Národnej banky Slovenska“, 
k) bode 32 (§ 22 ods. 4) zosúladiť terminológiu v slovách „právnická osoba poverená Národnou bankou Slovenska“ a „poverená právnická osoba“; druhú a tretiu vetu účelne spojiť, napríklad v druhej vete za slovom „vzdelávania“ bodku nahradiť čiarkou a pripojiť slová „ktorý je jej príjmom.“; v odseku 5 slová „musí byť preukázané splnenie týchto podmienok:“ nahradiť slovami „sa musí preukázať“; v odseku 6 vypustiť slová „celej doby“ ako nespisovné a nadbytočné (aj v bode 35); v odseku 7 slová „uvedených v“ nahradiť slovom „podľa“, vypustiť slová „na udelenie poverenia na vykonávanie osobitného finančného vzdelávania“ ako nadbytočné vzhľadom na vnútorný odkaz a legislatívnu skratku upraviť s malým začiatočným písmenom v súlade s legislatívnymi pravidlami vlády a § 16 ods. 11 zákona, 
l) bode 34 (§ 22 ods. 14) slová „osobe poverenej Národnou bankou Slovenska podľa odseku 3 a osobe poverenej Národnou bankou Slovenska podľa odseku 4“ nahradiť slovami „osobe poverenej Národnou bankou Slovenska podľa odsekov 3 a 4“; v odseku 15 obidve vety zlúčiť, keďže sa čiastočne prekrývajú, 
m) bode 43 vypustiť slovo „všetkých“ a slová „za účelom“ (dvakrát) nahradiť slovami „na účel“, 
n) bode 47 vypustiť aj slovo „Samostatný“, aby sa dvomi novelizačnými bodmi nezasahovalo do jedného odseku a s ohľadom na to upraviť bod 48, 
o) bode 50 slovo „nesie“ je v danom kontexte nevhodné, a preto obidve navrhované ustanovenia vyžadujú inú úpravu, napríklad slovo „zodpovednosť“ nahradiť slovom „zodpovedá“ a vypustiť slovo „nesie“, 
p) bode 52 vypustiť slovo „akékoľvek“ ako nadbytočné a za slovo „peňažné“ vložiť slovo „plnenie“, prípadne uvádzaciu vetu upraviť v tom zmysle, že finančný agent môže v súvislosti s vykonávaním finančného sprostredkovania pre neprofesionálneho klienta prijímať plnenie len od subjektov a za podmienok uvedených v písmenách a) a b), 
q) bode 53 pred slová „ak osobitný“ vložiť čiarku a interpunkčné znamienko presunúť pred odkaz, 
r) bode 54 slová „4 a 5“ nahradiť slovami „3 a 4“, 
s) bodoch 59 a 60 vypustiť aj slovo „výšky“ ako nadbytočné a nevhodné, 
t) bode 62 nadpis § 42b možno jednoduchšie a modernejšie upraviť takto: „Prechodné ustanovenie k 1. januáru 2016“; navrhované prechodné ustanovenie spresniť napríklad takto: „Osoba, ktorá vykonáva(la) finančné sprostredkovanie alebo finančné poradenstvo k 31. decembru 2015, je povinná splniť podmienky odbornej spôsobilosti podľa § 21 ods. 3 do 30. septembra 2016.“. 

 	O 	
MZ SR 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 	
MZVaEZ SR 	Čl. I bod 50. 
V § 30 opraviť označenie odsekov na "5 a 6". 
 	O 	
MZVaEZ SR 	Čl. I bod 54. 
V § 32 zmenu odsekov namiesto "4 a 5" označiť "3 a 4". 	O 	
MŽP SR 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 	
NBS 	 
I. Všeobecne 

Upozorňujeme na skutočnosť, že Ministerstvo financií Slovenskej republiky pripravuje návrh zákona, ktorým sa implementuje smernica č. 214/17/EC (MCD) a preto je potrebné zosúladiť toto novelu s pripravovaným návrhom zákona, ktorým sa táto smernica implementuje. 
 	O 	
NBS 	K čl. I (k paragrafovému zneniu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon  
1. V čl. I bod 1 navrhujeme upraviť takto: 
»1. V § 4 písm. b) sa vypúšťajú slová „inštitúcia elektronických peňazí,15) zahraničná inštitúcia elektronických peňazí, pobočka zahraničnej inštitúcie elektronických peňazí, iná právnická osoba vykonávajúca platobný styk“ a slová „na ktorej činnosť nie je potrebné povolenie Národnej banky Slovenska“.«. 
Je potrebné tiež doriešiť odkaz 15, ktorý sa nachádza ešte v § 28 ods. 5. 
Odôvodnenie (k bodom 1 a 2): 
Sprostredkovanie služieb poskytovaných inštitúciou elektronických peňazí a platobnou inštitúciou upravuje osobitný zákon v režime agenta platobných služieb. Sprostredkovanie týchto finančných služieb navyše nie je možné subsumovať do sektorov v zmysle § 4 písm. a) zákona o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve. Z hľadiska právnej istoty je potrebné vytvoriť jednoznačný právny režim pre sprostredkovanie platobných služieb, ktorý je upravený výhradne osobitným zákonom, z toho dôvodu sa tento okruh finančných inštitúcií zo zákona o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve navrhuje vypustiť. 
2. V čl. I bode 8 návrhu zákona je potrebné za slová „uvedená v návrhu na zmenu zápisu“ vložiť čiarku a slová „ ak ide o rozšírenie výkonu činnosti,“. 
Odôvodnenie: 
Odmietnutie návrhu na zmenu zápisu má opodstatnenie len v prípade, ak ide o návrh na rozšírenie výkonu činnosti v jednotlivých sektoroch. 

3. V čl. I bode 10 návrhu zákona je potrebné vypustiť slovo ,,opakovane“ a nad slovo ,,predpisov“ vložiť nový odkaz X. 
Poznámka pod čiarou k odkazu X znie: 
„x) Napríklad zákon č. 747/2004 Z. z. o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, zákon č. 250/2007 Z. z. o ochrane spotrebiteľa a o zmene zákona Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov.”. 
Odôvodnenie: 
Navrhovaným spresnením právnej úpravy sa odstránia interpretačné problémy. Podľa nášho názoru závažné porušenie by malo byť dôvodom na výmaz z registra bez toho, aby išlo o jeho opakovanie. Naopak, v prípade menej závažného porušenia nemusí ísť ani v prípade jeho opakovania o dôvod na výmaz z registra. 

4. V čl. I bode 12 návrhu zákona [v § 17 ods. 1 písm. g), ods. 3 písm. f), ods. 5 písm. f) a ods. 7 písm. g)] návrhu zákona navrhujeme doplniť evidované údaje vedúceho zamestnanca samostatného finančného agenta, viazaného finančného agenta, podriadeného finančného agenta a finančného poradcu o adresu trvalého pobytu. 
Odôvodnenie: 
Údaj o trvalom pobyte je podľa ustanovenia § 27 ods. 5 zákona č. 747/2004 Z. z. o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov jednou z obligatórnych náležitostí výroku rozhodnutia Národnej banky Slovenska (u fyzickej osoby). V prípade sankčného konania vedeného Národnou bankou Slovenska proti vedúcemu zamestnancovi by bolo pre samotné vedenie konania efektívne tento údaj evidovať v príslušných zoznamoch. Údaj o trvalom pobyte vedúceho zamestnanca nie je potrebné vyžadovať nad rámec údajov, ktoré sa povinne predkladajú v rámci povoľovacieho procesu pri žiadosti o udelenie povolenia na vykonávanie činnosti samostatného finančného agenta, resp. finančného poradcu. Poskytnutý údaj o trvalom pobyte vedúceho zamestnanca sa len zaeviduje v príslušnom zozname. 

5. V čl. I bode 12 návrhu zákona [§ 17 ods. 1 písm. n) a o)] navrhujeme vypustiť zo zoznamu samostatných finančných agentov dátum každého absolvovania osobitného finančného vzdelávania a dátum každého úspešného vykonania odbornej skúšky, resp. doplniť predmetné údaje aj do evidovaných údajov v zozname finančného poradcu. 
Odôvodnenie: 
Navrhovanú zmenu navrhujeme z dôvodu zosúladenia evidovaných údajov v zozname samostatných finančných agentov a v zozname finančných poradcov. V platnom zákone č. 186/2009 Z. z. o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o finančnom sprostredkovaní“) sa predmetné údaje evidujú v obidvoch zoznamoch. V návrhu zákona tieto údaje vypadli zo zoznamu finančných poradcov a ostali len v zozname samostatných finančných agentov. Vzhľadom na skutočnosť, že návrh zákona predpokladá podľa § 22 ods. 15 vedenie osobitného zoznamu osôb Národnou bankou Slovenska, ktoré absolvovali osobitné finančné vzdelávanie a ktoré úspešne vykonali odbornú skúšku, nie je podľa nášho názoru potrebné tieto údaje evidovať duplicitne (t.j. aj v § 17 zákona o finančnom sprostredkovaní aj v novom § 22 ods. 15 zákona o finančnom sprostredkovaní). 

6. V čl. I bode 12 návrhu zákona [§ 17 ods. 1 písm. p)] navrhujeme slová „a identifikačné číslo, údaj o prevzatí zodpovednosti za škodu podriadených finančných agentov, s ktorými má uzatvorenú zmluvu podľa § 9“ nahradiť slovami „sídlo a identifikačné číslo, ak bolo pridelené,“. 
Odôvodnenie: 
Evidovať údaj o prevzatí zodpovednosti za škodu podriadených finančných agentov je vzhľadom na novo navrhované znenie § 30 irelevantné. 

7. V čl. I bode 12 návrhu zákona (§ 17 ods. 3 a ods. 5) navrhujeme vypustiť písmeno k). 
Odôvodnenie: 
Navrhované ustanovenie je vzhľadom k nami navrhovanému zneniu § 30 neopodstatnené. Bližšie pozri návrh znenia a jeho odôvodnenie v bode 19 (k bodu 47 návrhu zákona). 

8. V čl. I bode 13 návrhu zákona [§ 18 ods. 2 písm. b)] navrhujeme zvážiť doplnenie uvedeného bodu tak, že v § 18 ods. 2 písm. b) sa za slová „orgánu žiadateľa“ doplnia slová „podľa § 24 ods. 2“. 
Odôvodnenie: 
Navrhované doplnenie je potrebné z dôvodu zosúladenia § 18 ods. 2 písm. b) zákona o finančnom sprostredkovaní, ktorý ustanovuje splnenie akých podmienok musí byť v prípade právnickej osoby preukázané a § 18 ods. 6 písm. b) zákona o finančnom sprostredkovaní, ktorý ustanovuje aké prílohy majú byť v žiadosti právnickej osoby o udelenie povolenia predložené. V obidvoch prípadoch by mal odbornú spôsobilosť preukazovať člen štatutárneho orgánu, ktorý bude zodpovedný za vykonávanie finančného sprostredkovania alebo finančného poradenstva (v prípade, že má štatutárny orgán finančného agenta alebo finančného poradcu viac členov). 

9. V čl. I bode 22 návrhu zákona (§ 21 ods. 3) navrhujeme § 21 ods. 3 upraviť takto: 
„(3) Účinky zániku povolenia na vykonávanie činnosti samostatného finančného agenta a povolenia na vykonávanie činnosti finančného poradcu podľa odseku 1 písm. e) nenastanú, ak pred dňom vrátenia tohto povolenia bol začatý výkon dohľadu na mieste podľa osobitného predpisu.x) alebo bolo voči samostatnému finančnému agentovi alebo finančnému poradcovi začaté konanie o uložení sankcie podľa § 39. Účinky zániku povolenia nastanú až dňom skončenia dohľadu na mieste alebo po právoplatnom ukončení konania o uložení sankcie podľa § 39.“. 
Poznámka pod čiarou k odkazu X znie: 
„x) Zákon č. 747/2004 Z. z. o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“. 
Odôvodnenie: 
Cieľom navrhovanej právnej úpravy je zvýšenie efektivity výkonu dohľadu tým, že dohliadaný subjekt nemôže ukončiť činnosť a vrátiť povolenie, a tým sa vyhnúť sankcii. Navrhovaná úprava vychádza z poznatkov aplikačnej praxe výkonu dohľadu. 

10. V čl. I bode 23 návrhu zákona [§ 21 ods. 3 písm. d)] navrhujeme za slová „spôsobilosti je “vložiť slová „ukončené najmenej“. 
Odôvodnenie: 
Z navrhovanej právnej úpravy vyplýva, že najvyšší stupeň odbornej spôsobilosti môže dosiahnuť len osoba s úplným stredným odborným vzdelaním, čím návrh vylučuje akékoľvek iné vyššie vzdelanie. 

11. V čl. I bode 24 návrhu zákona (§ 21 ods. 4) navrhujeme slová „podľa § 24 ods. 2“ v § 21 ods. 4 zákona o finančnom sprostredkovaní vložiť až za slová „viazaného finančného agenta“ a v § 21 ods. 5 zákona o finančnom sprostredkovaní až za slová „podriadeného finančného agenta“. 
Odôvodnenie: 
Ide o legislatívno – technické spresnenie. 

12. V čl. I bode 26 návrhu zákona (§ 21 ods. 9 navrhujeme sa na konci pripojiť slová »a na konci sa dopĺňa táto veta: „Odborný garant navrhovateľa, ktorý je finančnou inštitúciou, musí spĺňať požiadavky na vyšší stupeň odbornej spôsobilosti“.«. 
Odôvodnenie: 
Navrhujeme ustanoviť požiadavku na odbornú spôsobilosť odborného garanta u navrhovateľa, ktorý je finančnou inštitúciou. Hoci v zákone existuje povinnosť zriadiť odborného garanta aj pre navrhovateľa, ktorý je finančnou inštitúciou, doteraz nebola ustanovená požiadavka na jeho odbornú spôsobilosť. 
 	O 	
NBS 	K čl. I (k paragrafovému zneniu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon  
13. K čl. I bod 32 návrhu zákona (§ 22 ods. 4 až 7) 
Preverovanie schopnosti zabezpečiť, resp. poskytovať určitý druh vzdelávania kompetenčne nespadá do pôsobnosti Národnej banky Slovenska. Akreditácia vzdelávacích inštitúcií prislúcha v zmysle zákona č. 568/2009 Z. z. o celoživotnom vzdelávaní Ministerstvu školstva SR, konkrétne akreditačnej komisii. V zmysle § 8 ods. 3 zákona č. 568/2009 Z. z. akreditačná komisia posudzuje spôsobilosť vzdelávacej inštitúcie uskutočniť vzdelávací program a na základe splnenia podmienok podľa § 10 zákona č. 568/2009 Z. z. odporúča ministerstvu vydať potvrdenie o akreditácii vzdelávacieho programu, ktorý vedie k doplneniu, obnoveniu, rozšíreniu alebo prehĺbeniu kvalifikácie potrebnej na výkon odbornej činnosti. 
Vzhľadom na uvedené žiadame v navrhovaných ustanoveniach § 22 ods. 4 a 7 vypustiť Národnú banku Slovenska a upraviť spôsob poverovania subjektov na zabezpečovanie osobitného finančného vzdelávania takým spôsobom, aby podmienky na poskytovanie osobitného finančného vzdelávania, ako aj študijné materiály vypracované vzdelávacími organizáciami na tento účel posudzovala akreditačná komisia pri Ministerstve školstva Slovenskej republiky. Vzhľadom na existenciu akreditačnej komisie pri Ministerstve školstva Slovenskej republiky, je neracionálne a neodôvodnene rozširovať kompetencie Národnej banky Slovenska, a tým vytvárať tak požiadavky na dodatočné personálne, materiálne aj finančné zdroje. 
Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	
NBS 	K čl. I 
14. V čl. I navrhujeme za bod 34 vložiť nový bod 35, ktorý znie takto: 
»35. V § 23 odsek 1 písmená b) až j) znejú takto: 
„b) nepôsobila kedykoľvek v období jedného roka pred odobratím povolenia alebo zrušením zápisu v registri vo funkcii člena štatutárneho orgánu, člena dozorného orgánu, prokuristu, odborného garanta, ani nebola štatutárnym orgánom právnickej osoby, ktorej v posledných desiatich rokoch 
1. bolo odobraté povolenie na výkon činnosti podľa tohto zákona alebo 
2. bol zrušený zápis v registri z dôvodov podľa § 16 ods. 2 písm. e) v spojení s § 29 ods. 4 písm. d) alebo z dôvodov podľa § 16 ods. 2 písm. f), 
c) nepôsobila ako fyzická osoba alebo ako odborný garant u fyzickej osoby, ktorej v posledných desiatich rokoch bolo odobraté povolenie na výkon činnosti podľa tohto zákona alebo bol zrušený zápis v registri z dôvodov podľa § 16 ods. 2 písm. e) v spojení s § 29 ods. 4 písm. d) alebo z dôvodov podľa § 16 ods. 2 písm. f), a to kedykoľvek v období jedného roka pred odobratím povolenia alebo zrušením zápisu v registri, 
d) nepôsobila vo funkciách uvedených v písm. b) v právnickej osobe ani nebola fyzickou osobou alebo odborným garantom u fyzickej osoby, ktorej bola uložená sankcia podľa § 39 ods. 1 písm. f) za výkon finančného sprostredkovania alebo finančného poradenstva bez zápisu v registri alebo bez príslušného povolenia podľa § 18, 
e) nepôsobila vo funkciách uvedených v písm. b) v právnickej osobe ani nebola fyzickou osobou alebo odborným garantom u fyzickej osoby, ktorej v posledných desiatich rokoch bolo odobraté zahraničné oprávnenie na výkon činnosti obdobnej finančnému sprostredkovaniu alebo finančnému poradenstvu, a to kedykoľvek v období jedného roka pred odobratím tohto oprávnenia, 
f) nepôsobila vo funkciách uvedených v písm. b) v právnickej osobe s oprávnením na výkon činnosti podľa tohto zákona ani nebola fyzickou osobou alebo odborným garantom u fyzickej osoby oprávnenej na výkon činnosti podľa tohto zákona, ktorá sa v posledných desiatich rokoch dostala do úpadku, 24aa)na ktorej majetok bol vyhlásený konkurz, povolená reštrukturalizácia, potvrdené nútené vyrovnanie alebo povolené vyrovnanie, na ktorú bol zamietnutý návrh na vyhlásenie konkurzu pre nedostatok majetku, voči ktorej bolo zastavené konkurzné konanie pre nedostatok majetku alebo na ktorú bol zrušený konkurz pre nedostatok majetku, a to kedykoľvek v období jedného roka pred vznikom takejto skutočnosti, 
g) nepôsobila vo funkciách uvedených v písm. b) v právnickej osobe ani nebola fyzickou osobou alebo odborným garantom u fyzickej osoby, ktorej v posledných desiatich rokoch bolo odobraté povolenie na sprostredkovanie poistenia poisťovacím agentom, povolenie na sprostredkovanie poistenia poisťovacím maklérom, povolenie na sprostredkovanie zaistenia sprostredkovateľom zaistenia, povolenie na výkon činností sprostredkovateľa investičných služieb a povolenie na sprostredkovanie doplnkového dôchodkového sporenia, a to kedykoľvek v období jedného roka pred odobratím povolenia, 
h) nemala v posledných desiatich rokoch právoplatne uloženú pokutu vyššiu ako 50% zo sumy, ktorú jej bolo možné uložiť podľa tohto zákona, 
i) nie je považovaná za nedôveryhodnú osobu podľa osobitných predpisov 30a) v oblasti finančného trhu, 
j) spoľahlivo, poctivo a bez porušenia všeobecne záväzných právnych predpisov vykonávala v posledných desiatich rokoch svoje funkcie alebo podnikala a so zreteľom na tieto skutočnosti poskytuje záruku, že bude spoľahlivo, poctivo a bez porušenia všeobecne záväzných právnych predpisov vykonávať finančné sprostredkovanie alebo finančné poradenstvo vrátane plnenia povinností vyplývajúcich zo všeobecne záväzných právnych predpisov a z vnútorných aktov riadenia.“.«. 
Pôvodný bod 35 a nasledujúce body je potrebné priebežne prečíslovať. 
Odôvodnenie: 
V platnom znení § 23 ods. 1 písm. b) na konci sa zrušenie zápisu v registri vzťahuje len na fyzickú osobu, t.j. ak je zápis v registri finančných agentov zo sankčných dôvodov zrušený právnickej osobe, nemá to vplyv na dôveryhodnosť členov štatutárneho orgánu tejto právnickej osoby. Taktiež, v súvislosti s aktuálnym znením § 23 ods. 1 písm. g) je nadbytočný text v písm. b) až d) o posudzovaní pôsobenia relevantných osôb vo finančných inštitúciách v zmysle osobitných predpisov. Prípadnú nedôveryhodnosť takýchto osôb rieši práve ustanovenie § 23 ods. 1 písm. g). Ide teda o duplicitnú úpravu podmienok dôveryhodnosti. Navyše aktuálne platné a účinné znenie písm. b) je pomerne komplikované a následne ťažšie interpretovateľné. Navrhujeme preto právnu úpravu zjednodušiť a sprehľadniť. Cieľom navrhovanej právnej úpravy je zámer, že nedôveryhodnou osobu by sa stal aj odborný garant, ktorý pôsobil v právnickej osobe, ktorej bolo odobraté povolenie na vykonávanie finančného sprostredkovania alebo finančného poradenstva, resp. by vykonával funkciu odborného garanta u samostatného finančného agenta alebo finančného poradcu, ktorý je fyzickou osobou, ktorej bolo odobraté povolenie na vykonávanie finančného sprostredkovania alebo finančného poradenstva. 

15. V čl. I bode 35 návrhu zákona (§ 23 ods. 2) navrhujeme § 23 ods. 2 písm. b) upraviť takto: 
„b) viazaný finančný agent, ktorý je fyzickou osobou, podriadený finančný agent, ktorý je fyzickou osobou, viazaný investičný agent, ktorý je fyzickou osobou, člen štatutárneho orgánu viazaného finančného agenta podľa § 24 ods. 2, člen štatutárneho orgánu podriadeného finančného agenta podľa § 24 ods. 2, člen štatutárneho orgánu viazaného investičného agenta podľa § 24 ods. 2, odborný garant viazaného finančného agenta, podriadeného finančného agenta a viazaného investičného agenta a každý zamestnanec, člen štatutárneho orgánu viazaného finančného agenta, podriadeného finančného agenta a viazaného investičného agenta vykonávajúci činnosť, ktorej obsahom je finančné sprostredkovanie.“. 
Odôvodnenie: 
Požiadavka dôveryhodnosti sa kladie na každého odborného garanta, nielen na toho, ktorý vykonáva finančné sprostredkovanie, ako je navrhované v pôvodne navrhnutom texte. 

16. V čl. I bode 37 návrhu zákona navrhujeme vypustiť slová »a za slovo „ustanoviť“« sa vkladá slovo „aspoň“. 
Odôvodnenie: 
Pokiaľ ide o člena štatutárneho orgánu zodpovedného za vykonávanie finančného sprostredkovania, mal by byť ustanovený len jeden člen, aby bola zodpovednosť jednoznačne priraditeľná a zosobniteľná. 

17. V čl. I za pôvodný bod 42 navrhujeme vložiť nový bod 43, ktorý znie: 
»43. V § 27 sa za odsek 4 vkladá nový odsek 5, ktorý znie: 
„(5) Odborným garantom samostatného finančného agenta nesmie byť podriadený finančný agent, ktorý je fyzickou osobou, člen štatutárneho orgánu podriadeného finančného agenta, ktorý je právnickou osobou alebo zamestnanec podriadeného finančného agenta.“.«. 
Doterajšie odseky 5 a 6 sa označujú ako odseky 6 a 7. 
Pôvodný bod 42 a nasledujúce body je potrebné priebežne prečíslovať. 
Odôvodnenie: 
Vzhľadom na doteraz absentujúcu požiadavku pre zamedzenie uvedeného konfliktu záujmov sa v praxi často vyskytujú prípady, kedy odborný garant samostatného finančného agenta je zároveň podriadeným finančným agentom tohto samostatného finančného agenta. Keďže úlohou odborného garanta samostatného finančného agenta je najmä kontrola činnosti podriadených finančných agentov, takýto stav považujeme za nežiaduci. 

18. V čl. I bode 45 návrhu zákona (§ 28 ods. 5) navrhujeme ponechať pôvodne znenie § 28 ods. 5, podľa ktorého “Finančné prostriedky určené finančnej inštitúcií alebo osobe oprávnenej zo zmluvy o poskytnutí finančnej služby uložené na osobitnom účte finančného agenta nie sú majetkom finančného agenta, a ak sa vyhlási konkurz na majetok tohto finančného agenta, nezahŕňajú sa do konkurznej podstaty.15)“. 
Odôvodnenie: 
Nestotožňujeme sa s názorom predkladateľa návrhu zákona, že ustanovenie § 28 ods. 5 je nadbytočné a to vzhľadom na úpravu v bodoch 1 a 44. 

 	O 	
NBS 	K čl. I 

19. V čl. I bodoch 47 až 51 návrhu zákona (§ 30) navrhujeme body 47 až 51 spojiť do jedného bodu a celý § 30 upraviť takto: 
„§ 30 znie: 
„§ 30 
Zodpovednosť za škodu 

(1) Samostatný finančný agent a finančný poradca musia byť poistení pre prípad zodpovednosti za škodu spôsobenú pri vykonávaní finančného sprostredkovania alebo finančného poradenstva pred začatím ich vykonávania a toto poistenie musí trvať po celú dobu ich vykonávania. 

(2) Za škodu spôsobenú pri vykonávaní finančného sprostredkovania viazaným finančným agentom a podriadeným finančným agentom zodpovedá jeho navrhovateľ. Navrhovateľ musí byť poistený pre prípad zodpovednosti za škodu spôsobenú pri vykonávaní finančného sprostredkovania jeho viazanými finančnými agentmi alebo podriadenými finančnými agentmi. 

(3) Poistná zmluva podľa odsekov 1 a 2 musí byť účinná pred začatím vykonávania finančného sprostredkovania alebo finančného poradenstva a musí trvať po celú dobu vykonávania finančného sprostredkovania alebo finančného poradenstva. Poistnou zmluvou podľa odsekov 1 a 2 musí byť krytá aj prípadná škoda vzniknutá po skončení platnosti poistnej zmluvy, avšak na základe udalostí uskutočnených počas platnosti poistnej zmluvy. 

(4) Výška poistného krytia z poistnej zmluvy podľa odsekov 1 a 2 musí byť najmenej 100 000 eur na každú poistnú udalosť a najmenej 150 000 eur úhrnom pre všetky poistné udalosti vzniknuté v jednom kalendárnom roku. Ak sa v poistnej zmluve dohodla spoluúčasť, jej výška môže byť najviac 1% z výšky poistného plnenia. 

(5) Ak je finančné sprostredkovanie alebo finančné poradenstvo vykonávané v sektore poistenia alebo zaistenia, poistná zmluva podľa odsekov 1 a 2 musí mať platnosť aj na území iných členských štátov a výška poistného krytia musí byť najmenej 1 120 200 eur na každú poistnú udalosť a najmenej 1 680 300 eur úhrnom pre všetky poistné udalosti vzniknuté v jednom kalendárnom roku. 

(6) Kópiu poistnej zmluvy podľa odseku 1 a 2 spolu s dokladom o uhradení poistného je samostatný finančný agent a finančný poradca povinný predložiť Národnej banke Slovenska do 15 dní odo dňa jej uzavretia.“. 
Odôvodnenie: 
V navrhovanej právnej úprave návrhu zákona absentuje rozlíšenie poistnej zmluvy nadriadeného a podriadeného subjektu, čo vnáša neistotu do právnych vzťahov. Navrhovaná právna úprava v odseku 1 a 2 tento nedostatok odstraňuje. Zároveň, v nadväznosti na aktuálne znenie § 29 zákona, považujeme za nevyhnutné, aby zodpovednosť za škodu finančného agenta bola vždy podľa zákona jednoznačne priraditeľná nadriadenému subjektu. Podporuje sa tak koncept preneseného dohľadu ustanovený v § 29, kde Národná banka Slovenska dohliada samostatných finančných agentov a finančných poradcov, nie však už ich podriadené subjekty. V prípade konania finančného agenta nesúladného s platnou legislatívou bude možné jednoznačne vyvodiť zodpovednosť voči konkrétnemu subjektu. Tento prvok považujeme za veľmi významný aj z hľadiska ochrany spotrebiteľa. 
Taktiež v navrhovanom znení zavádzame princíp poistenia tzv. „claims made“, čiže krytie zodpovednosti aj po skončení platnosti poistnej zmluvy za škodu vzniknutú počas platnosti poistnej zmluvy, ktorá vznikla na základe udalostí počas trvania poistnej zmluvy. Tento prvok vnímame z hľadiska ochrany spotrebiteľa za výrazný posun, ktorý by však mal byť v praxi samozrejmosťou. 
Táto pripomienka je zásadná. 

 	Z 	
NBS 	K čl. 1 

20. V čl. I bode 54 návrhu zákona (§ 32) je potrebné slová “4 a 5” nahradiť slovami “3 a 4”. 
Odôvodnenie: 
Ide o legislatívno – technickú úpravu. 

21. V čl. I bode 55 návrhu zákona (§ 33 ods. 7) navrhujeme za slovo „povinný“ vložiť slová ,,písomne alebo na inom trvanlivom médiu“. 
Odôvodnenie: 
Cieľom navrhovanej právnej úpravy je zabezpečenie právnej istoty medzi účastníkmi právneho vzťahu. 

 	O 	
NBS 	K čl. I 

22. V čl. I bode 56 návrhu zákona (§ 35 ods. 5) navrhujeme navrhované znenie novelizačného bodu 56 nahradiť novým znením a to úpravou § 35 ods. 5 takto: 
»56. „V § 35 ods. 5 sa za slovo „ preukázateľne“ vkladajú slová „, písomne podpísané vlastnou rukou“. 
Odôvodnenie: 
Pôvodné znenie ustanovenia zákona sa snaží preniesť dôkazné bremeno na stranu spotrebiteľa v otázkach posúdenia jeho bonity. Predpokladáme, že práve finančný agent alebo finančný poradca je povinný preukázať splnenie povinnosti, ktorá spočíva v posúdení, či podmienky, ktoré budú dohodnuté v zmluve o poskytnutí finančnej služby spĺňajú potreby klienta a zodpovedajú jeho finančnej situácií. Pre ochranu spotrebiteľa by preto bolo prínosom, aby sám vlastnoručne podpísal, že informácie odmieta poskytnúť. Uvedené posilní právnu istotu účastníkov právneho vzťahu. 
Táto pripomienka je zásadná 
 	Z 	
NBS 	 

23. V čl. I za pôvodný bod 56 navrhujeme vložiť nový bod 57, ktorý znie: 
»57. § 36 sa dopĺňa odsekom 11, ktorý znie: 
„(11) Navrhovateľ, ktorý je finančnou inštitúciou, súčasne s podaním žiadosti podľa § 14 ods. 12 oznámi Národnej banke Slovenska údaje o odbornom garantovi finančnej inštitúcie v rozsahu meno, priezvisko, adresa trvalého pobytu a rodné číslo; ak rodné číslo nebolo na území Slovenskej republiky pridelené, uvedie sa dátum narodenia. Súčasťou oznámenia je aj vyhlásenie o splnení podmienok dôveryhodnosti a odbornej spôsobilosti odborného garanta finančnej inštitúcie. Zmenu tohto odborného garanta je povinný navrhovateľ, ktorý je finančnou inštitúciou, oznámiť Národnej banke Slovenska bez zbytočného odkladu spolu s vyhlásením o splnení podmienok odbornej spôsobilosti nového odborného garanta.“.«. 
Odôvodnenie: 
Ustanovuje sa povinnosť pre navrhovateľa, ktorý je finančnou inštitúciou, oznámiť Národnej banke Slovenska osobu, ktorá zastáva funkciu odborného garanta u takéhoto navrhovateľa. 

24. V čl. I bode 62 návrhu zákona (§ 42b) navrhujeme za slovo „ktoré“ vložiť slová „k 31. decembru 2015“. 
Odôvodnenie: 
Ide o legislatívno – technické spresnenie. 
 	O 	
NBS 	Podnety (nad rámec čl. I) na zmenu a doplnenie zákona č. 186/2009 Z. z.  

V čl. I, nad rámec predloženého návrhu zákona, navrhujeme vykonať tieto zmeny a doplnenia zákona č. 186/2009 Z. z. o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 39/2015 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov: 

1. V § 1 odsek 2 sa dopĺňa písmenom j), ktoré znie: „j) sprostredkovanie platobných služieb.“.«. 

2. V § 14 ods. 5, 15 ods. 4 a 16 ods. 6 zákona o finančnom sprostredkovaní navrhujeme slovo „kalendárnych“ nahradiť slovom „pracovných“. 
Odôvodnenie: 
Vzhľadom na veľký počet návrhov (okolo 5600 ročne) a ďalšiu písomnú agendu týkajúcu sa registrovaných finančných agentov (dožiadania z ÚPSVaR, Sociálnych poisťovní, daňových úradov, exekútorov a potvrdení pre finančných agentov) by bol pre spracovanie návrhov vhodnejší dlhší časový úsek. 
3. V § 16 ods. 2 písm. e) zákona o finančnom sprostredkovaní navrhujeme slová „30 dní“ nahradiť slovami „10 kalendárnych dní“. 
Odôvodnenie: 
Navrhovaná právna úprava vychádza z praxe, keď finanční agenti počas 30 dňovej lehoty odo dňa skončenia platnosti zmluvy, resp. od doručenia žiadosti o podanie návrhu na zrušenie zápisu v registri nemôžu vykonávať sprostredkovateľskú činnosť, ani sa zaevidovať na ÚPSVaR a taktiež nemôžu byť počas tohto obdobia zapísaní pre iného navrhovateľa. 

4. V § 18 ods. 11 zákona o finančnom sprostredkovaní navrhujeme za slová „pracovný pomer“ vložiť slová „alebo obchodnoprávny vzťah“. 
Odôvodnenie: 
Odborným garantom je podľa navrhovanej novely zákona o finančnom sprostredkovaní osoba v pracovnoprávnom vzťahu alebo obchodnoprávnom vzťahu s finančným agentom alebo finančným poradcom. V § 18 ods. 11 platného a účinného zákona o finančnom sprostredkovaní sa však uvádza len skončenie pracovného pomeru. Z uvedeného dôvodu navrhujeme doplniť do predmetného ustanovenia aj ukončenie obchodnoprávneho vzťahu. 

5. V § 32, § 33 a § 35 ods. 1 a 5 zákona o finančnom sprostredkovaní navrhujeme zvážiť vypracovanie formulára, ktorý by bol jednotný pre finančné sprostredkovanie a tvoril by prílohu zákona. Obsahom formulára by boli dôležité informácie o finančnom agentovi poskytované klientovi podľa § 32, § 33 a § 35. Nejednalo by sa však o informácie o konkrétnej poskytovanej službe. 
Odôvodnenie: 
Podľa nášho názoru, by informácie uvedené vo formulári klientovi pomohli, aby sa lepšie orientoval v informáciách poskytovaných v zmysle týchto zákonných ustanovení. 

6. V § 39 ods. 5 písm. b) zákona o finančnom sprostredkovaní navrhujeme možnosť viesť konanie aj proti vedúcemu zamestnancovi finančnej inštitúcie a uložiť mu sankciu. 
Odôvodnenie: 
Platný zákon o finančnom sprostredkovaní ukladá vedúcemu zamestnancovi finančnej inštitúcie alebo samostatného finančného agenta podľa § 29 ods. 6 zákona o finančnom sprostredkovaní povinnosť predkladať Národnej banke Slovenska správu o plnení povinností finančnej inštitúcie alebo samostatného finančného agenta uvedených v § 29 ods. 1 a 2 zákona o finančnom sprostredkovaní, pričom Národná banka Slovenska nie je oprávnená v prípade nesplnenia tejto povinnosti vedúceho zamestnanca finančnej inštitúcie za predmetný nedostatok sankcionovať. 

 	O 	
NBS 	Podnety (nad rámec čl. II) na zmenu a doplnenie zákona č. 39/2015 Z. z.  

1. V § 7 ods. 2 písm. c) navrhujeme na konci (za slová „finančná holdingová spoločnosť”) pripojiť slová „a zoznam blízkych osôb akcionárov s kvalifikovanou účasťou, ktoré sú v čase podania žiadosti o povolenie na vykonávanie poisťovacej činnosti v pracovnoprávnom vzťahu alebo v obdobnom pracovnom vzťahu k poisťovni, poisťovni z iného členského štátu, zahraničnej poisťovni, pobočke zahraničnej poisťovne, zaisťovni, zaisťovni z iného členského štátu, zahraničnej zaisťovni, pobočke zahraničnej zaisťovne alebo vo finančnej inštitúcii; v zozname sa uvedie meno, priezvisko, trvalý pobyt a rodné číslo fyzických osôb alebo obchodné meno, sídlo a identifikačné číslo právnických osôb a výška kvalifikovanej účasti”. 
Odôvodnenie: 
Doplnenie preverenia blízkych osôb akcionárov s kvalifikovanou účasťou ktoré sú v čase podania žiadosti o povolenie na vykonávanie poisťovacej činnosti v pracovnoprávnom vzťahu alebo v obdobnom pracovnom vzťahu k subjektom pôsobiacim na finančnom trhu v sektore poistenia a zaistenia sa navrhuje preto, aby bolo možné efektívnejším spôsobom preveriť vhodnosť akcionárov a prípadné potenciálne konflikty záujmov. 

2. V § 9 ods. 2 písm. c) navrhujeme na konci (za slová „finančná holdingová spoločnosť”) pripojiť slová “a zoznam blízkych osôb akcionárov s kvalifikovanou účasťou, ktoré sú v čase podania žiadosti o povolenie na vykonávanie zaisťovacej činnosti v pracovnoprávnom vzťahu alebo v obdobnom pracovnom vzťahu k zaisťovni, zaisťovni z iného členského štátu, zahraničnej zaisťovni, pobočke zahraničnej zaisťovne, poisťovni, poisťovni z iného členského štátu, zahraničnej poisťovni, pobočke zahraničnej poisťovne alebo vo finančnej inštitúcii; v zozname sa uvedie meno, priezvisko, trvalý pobyt a rodné číslo fyzických osôb alebo obchodné meno, sídlo a identifikačné číslo právnických osôb a výška kvalifikovanej účasti” 
Odôvodnenie: 
Navrhujeme doplnenie preverenia blízkych osôb akcionárov s kvalifikovanou účasťou ktoré sú v čase podania žiadosti o povolenie na vykonávanie zaisťovacej činnosti v pracovnoprávnom vzťahu alebo v obdobnom pracovnom vzťahu k subjektom pôsobiacim na finančnom trhu v sektore poistenia a zaistenia, aby mohli byť efektívnejším spôsobom preverená vhodnosť akcionárov a potenciálne konflikty záujmov. 

3. V § 64 ods. 4 navrhujeme na konci (za slovo „koncepcie“) pripojiť slová „,ktorá obsahuje najmä zameranie a ciele investičnej politiky poisťovne, najmä aké cenné papiere a nástroje peňažného trhu sa budú obstarávať z prostriedkov technických rezerv, ako aj prípadné odvetvové alebo teritoriálne členenie investícií a pravidlá obmedzenia a rozloženia rizika”. 
Odôvodnenie: 
Platný zákon a ani súvisiace nariadenie neobsahuje vymedzenie obsahu príslušnej koncepcie. Uvedená skutočnosť by mohla v aplikačnej praxi spôsobovať obsahovo nevyrovnané informovanie klientov poisťovní a problémy pri výkone dohľadu nad spĺňaním uvedenej povinnosti, preto navrhujeme doplnenie predmetného ustanovenia. 

4. V § 167 ods. 1 navrhujeme prvú vetu upraviť takto: „Ustanovenia § 7, 9, 12, 13, 23 až 30, 33 až 65, 73 a 75 sa nevzťahujú na poisťovňu, ktorá spĺňa tieto podmienky:“. 
Odôvodnenie: 
Podľa pôvodného znenia ustanovenia sa na poisťovne v osobitnom režime nevzťahovali požiadavky § 31 Konflikt záujmov a § 32 Vybavovanie sťažností a naopak, vzťahovala sa na ne požiadavka § 75 Oznamovacia povinnosť aj napriek tomu, že poisťovňa v osobitnom režime nemôže vykonávať poisťovaciu činnosť mimo územia Slovenskej republiky. 

5. V § 171 ods. 2 navrhujeme slová „poisťovne vyplývajúce z poistných zmlúv“ nahradiť slovami „voči poistníkom, poisteným a príjemcom poistného plnenia“. 
Odôvodnenie: 
Navrhované znenie postihuje povahu záväzkov, ktoré kryjú technické rezervy. 

 	O 	
NBS 	Podnety (nad rámec čl. II) na zmenu a doplnenie zákona č. 39/2015 Z. z.  

6. V § 178 ods. 1 žiadame vypustiť písmená s) a t). 
Odôvodnenie: 
V § 178 ods. 1 sú ustanovené kategórie aktív do ktorých je poisťovňa, na ktorú sa uplatňuje osobitný režim a SKP oprávnená umiestniť prostriedky technických rezerv. Položky v písmenách s) a t) do tejto kategorizácie nepatria t.j. vzhľadom na svoju povahu do nich nie je možné umiestniť prostriedky technických rezerv. Z uvedeného dôvodu žiadame ich vypustenie. Problematiku krytia technických rezerv obstarávacími nákladmi na poistné zmluvy prevedené do ďalšieho obdobia je možné riešiť osobitným ustanovením v zákone. 
Táto pripomienka je zásadná. 

 	Z 	
NBS 	Podnety (nad rámec čl. II) na zmenu a doplnenie zákona č. 39/2015 Z. z.  

7. V § 180 ods. 6 navrhujeme upraviť takto: 
„(6) Poisťovňa alebo zaisťovňa bez zbytočného odkladu predloží Národnej banke Slovenska platné stanovy po ich každej zmene.”. 
Odôvodnenie: 
Pre efektívny výkon dohľadu na diaľku nie je potrebné, aby Národná banka Slovenska disponovala overenou kópiou platných stanov. 

8. V § 198 navrhujeme doplniť odsek 6, ktorý znie: 
“(6) Výkazy, hlásenia, prehľady a iné správy o skutočnostiach, ktoré nastali do 31.12.2015 ako aj správy o činnosti za rok 2015 sa predkladajú v kalendárnom roku 2016 podľa predpisov účinných do 31.12.2015.“. 
Odôvodnenie: 
Navrhujeme doplnenie povinnosti poisťovní predložiť výkazy, hlásenia, prehľady a iné správy o skutočnostiach, ktoré nastali do 31.12.2015 ako aj správy o činnosti za rok 2015, nakoľko v prípade absencie predmetného ustanovenia, by z dôvodu straty účinnosti predmetných podzákonných právnych predpisov NBS neboli povinne vykázané údaje za kalendárny rok 2015 . 
 	O 	
NBS 	Podnety (nad rámec čl. II) na zmenu a doplnenie zákona č. 39/2015 Z. z.  

9. Žiadame primerané doplnenie zákona o ustanovenia článku 35 ods. 2 až 5 smernice č. 2009/138/ES, nakoľko platná právna úprava (osobitne splnomocňovacie ustanovenie v § 79 ods. 11) neimplementuje v plnom rozsahu príslušný článok smernice. 
Odôvodnenie: 
Podzákonný právny predpis nemôže ustanovovať nové práva a povinnosti, ktoré neupravuje zákon resp. nariadenie. 
Táto pripomienka je zásadná. 

 	Z 	
NBS 	Podnety (nad rámec čl. II) na zmenu a doplnenie zákona č. 39/2015 Z. z.  

10. Navrhujeme rozšíriť okruh osôb uvedených v § 72 ods. 13 a 14 takým spôsobom, aby okrem klientov poisťovní sa vzťahoval aj na ďalšie osoby, nakoľko § 72 ods. 9 ustanovuje, že register poistných udalostí obsahuje údaje o účastníkoch poistnej udalosti resp. škodovej udalosti. 
Odôvodnenie: 
Zrovnoprávnenie všetkých osôb o ktorých sú vedené údaje v registri poistných udalostí. 

11. Navrhujeme zvážiť rozšírenie funkcionality registra o poskytovanie vybraných údajov z registra poistných udalostí [§ 72 ods. 9) písm. d), f), g) a h) ] tretím osobám. 
Odôvodnenie: 
Uvedené navrhujeme z dôvodu overenia si technického stavu motorového vozidla pri kúpe jazdených vozidiel (podobne ako STK umožňuje overenie stavu počtu najazdených kilometrov). Najmä pri starších vozidlách možno predpokladať, že na vozidlo nebude uzatvorené zmluvné poistenie (KASKO). Z tohto dôvodu navrhujeme nielen klienta poisťovne, ale osobu všeobecnosti (PO + FO), aby si mohla vyžiadať historické údaje vo vzťahu k svojej osobe a konkrétnemu vozidlu špecifikovanému podľa VIN čísla. 

 	O 	
NBS 	Doplnenie nového čl. III, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 747/2004 Z. z. o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov v nasledovnom znení: 

Do predloženého návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 186/2009 Z. z. o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 39/2015 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov navrhujeme doplniť čl. III, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 747/2004 Z. z. o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov takto: 
Čl. III 

Zákon č. 747/2004 Z. z. o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 340/2005 Z. z., zákona č. 519/2005 Z. z., zákona č. 214/2006 Z. z., zákona č. 644/2006 Z. z., zákona č. 659/2007 Z. z., zákona č. 552/2008 Z. z., zákona č. 186/2009 Z. z., zákona č. 276/2009 Z. z., zákona č. 492/2009 Z. z., zákona č. 129/2010 Z. z., zákona č. 394/2011 Z. z., zákona č. 547/2011 Z. z., zákona č. 132/2013 Z. z., zákona č. 352/2013 Z. z., zákona č. 213/2014 Z. z., zákona č. 373/2014 Z. z. a zákona č. 374/2014 Z. z. sa mení a dopĺňa takto: 

1. Poznámka pod čiarou k odkazu 1aa znie: 
„1aa) § 23 ods. 1 zákona č. 129/2010 Z. z. v znení neskorších predpisov.“. 
Odôvodnenie: 
Ide o legislatívno-technické spresnenie textu v nadväznosti na viackrát novelizované a aktuálne platné znenie § 23 ods. 1 zákona č. 129/2010 Z. z. v znení zákona č. 35/2015 Z. z. 

2. V § 6 sa na konci pripája táto veta: 
„Písomné poverenie na výkon dohľadu na mieste nemusí obsahovať mená, priezviská a funkcie osôb poverených výkonom dohľadu v prípade osôb, ktoré vykonávajú dohľad pod utajenou identitou; v takom prípade sa v poverení uvádza číslo preukazu osoby poverenej výkonom dohľadu pod utajenou identitou vydaného Národnou bankou Slovenska.“. 

3. V § 10 ods. 1 písm. b) sa na konci čiarka nahrádza bodkočiarkou a pripájajú sa tieto slová: „tieto údaje sa nemusia uvádzať o osobách, ktoré vykonali dohľad pod utajenou identitou,“. 

4. V § 10 ods. 1 písm. g) sa bodka nahrádza čiarkou a pripájajú sa tieto slová: 
„mená, priezviská, funkcie a podpisy osôb sa nevyžaduje pri osobách, ktoré vykonali dohľad pod utajenou identitou.“. 

5. V § 11 ods. 2 sa za slovo „nevyhotovuje“ vkladajú slová „a nepodpisujú“, za tretiu vetu sa vkladá nová štvrtá veta, ktorá znie: „Písomné poverenie na výkon dohľadu na mieste nemusí obsahovať mená, priezviská a funkcie prizvaných osôb, ak tieto vykonávajú dohľad pod utajenou identitou; v takom prípade sa v poverení uvádza číslo preukazu osoby poverenej výkonom dohľadu pod utajenou identitou vydaného Národnou bankou Slovenska.“ a na konci sa bodka nahrádza čiarkou a pripájajú sa slová „pričom postačuje, ak sa preukáže preukazom vydaným Národnou bankou Slovenska.”. 
Odôvodnenie (k bodom 2 až 5): 
Údaje o osobách, ktoré vykonávajú dohľad, môžu byť v prípade dohľadu vykonávanom pod utajenou identitou zúžené len na číslo preukazu vydaného Národnou bankou Slovenska. Tieto osoby budú spravidla vykonávať len vymedzený rozsah úkonov v rámci dohľadu pod utajenou identitou, najmä vykonanie kontrolného zaobstarania finančnej služby. V niektorých prípadoch nemusí nastať uzavretie zmluvy o finančnej službe a v takom prípade bude účelnejšie nezverejňovať identitu takejto osoby dohliadanému subjektu. Údaje o týchto osobách Národná banka Slovenska eviduje v rámci spisu o konaní. 

6. V § 19 ods. 4 sa v prvej vete za slovo „ak“ vkladajú slová „tento zákon alebo“, za slovo „podľa“ sa vkladajú slová „tohto zákona alebo“ a v prvej a druhej vete sa za slovo „ustanovená“ vkladajú slová „týmto zákonom alebo“. 

7. § 35f sa dopĺňa odsekom 3, ktorý znie: 
„(3) Národná banka Slovenska je aj mimo konania o uložení sankcie za nedostatky v oblasti ochrany finančných spotrebiteľov podľa tohto zákona oprávnená uložiť dohliadanému subjektu povinnosť predkladať osobitné výkazy, hlásenia a správy a prerokovať nedostatky v činnosti dohliadaného subjektu s osobami oprávnenými konať v mene dohliadaného subjektu, ktorí sú povinní poskytnúť Národnej banke Slovenska ňou požadovanú súčinnosť.“. 
Odôvodnenie: 
Zákon o dohľade nad finančným trhom neobsahoval možnosť prerokovať nedostatky menej závažného charakteru s dohliadaným subjektom. Okrem tejto právomoci bude Národná banka Slovenska oprávnená aj mimo režim pravidelných hlásení a správ ukladať povinnosť predkladať osobitné výkazy, hlásenia a správy v špecifických prípadoch. 

8. V § 35h ods. 1 sa vypúšťa bodkočiarka a časť vety za bodkočiarkou. 
Odôvodnenie k bodom 6 a 8: 
Ide o legislatívno - technické zosúladenie, nakoľko od 1.1.2015 upravuje premlčacie lehoty aj zákon č. 747/2004 Z. z. Pravidlá uvedené v § 19 ods. 4 v prvej vete uplatňované pre lehoty podľa zákona č. 747/2004 Z. z. dosiaľ cez analógiu legis navrhujeme uviesť v zákone výslovne. Z uvedeného dôvodu tiež došlo k úprave ustanovenia § 35h ods. 1 , nakoľko sa vypúšťa časť vety, ktorá je z dôvodu precizovania ustanovenia § 19 ods. 4 nadbytočná. 

9. Za čl. III navrhujeme vložiť nový čl. IV, ktorý znie takto: 
„Čl. IV 
Predseda Národnej rady Slovenskej republiky sa splnomocňuje, aby v Zbierke zákonov Slovenskej republiky vyhlásil úplné znenie 
a) zákona č. 747/2004 Z. z. o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ako vyplýva zo zmien a doplnení vykonaných zákonom č. 340/2005 Z.z., zákonom č. 519/2005 Z.z., zákonom č. 214/2006 Z.z., zákonom č. 644/2006 Z.z., zákonom č. 659/2007 Z.z., zákonom č. 552/2008 Z.z., zákonom č. 186/2009 Z.z., zákonom č. 276/2009 Z.z., zákonom č. 492/2009 Z.z., zákonom č. 129/2010 Z.z., zákonom č. 394/2011 Z.z., zákonom č. 547/2011 Z.z., zákonom č. 132/2013 Z.z., zákonom č. 352/2013 Z.z., zákonom č. 213/2014 Z.z., zákonom č. 373/2014 Z.z., zákonom č. 373/2014 Z.z. a týmto zákonom, 
b) zákona č. 186/2009 Z. z. o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ako vyplýva zo zmien a doplnení vykonaných zákonom č. 129/2010 Z.z., zákonom č. 132/2013 Z.z. a týmto zákonom. 
Odôvodnenie: 
Článkom IV predloženého návrhu zákona sa v súlade s legislatívnymi pravidlami navrhuje splnomocňovacie ustanovenie pre predsedu Národnej rady Slovenskej republiky na to, aby v Zbierke zákonov Slovenskej republiky – vzhľadom na rozsah navrhovaných úprav a doterajšie viaceré novelizácie – vyhlásil úplné znenie zákona č. 747/2004 Z. z. o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a tiež úplné znenie zákona č. 186/2009 Z. z. o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 

Pôvodný čl. III sa označuje ako čl. V. 

 	O 	
NBÚ 	Čl. II 
V čl. II sa za novelizačný bod 2. vkladá nový novelizačný bod 3., ktorý znie: 

„3. V § 72 ods. 3 písmeno g) znie: 
„g) Slovenskej informačnej službe, Vojenskému spravodajstvu a Národnému bezpečnostnému úradu na účely plnenia úloh ustanovených osobitným zákonom,38)“.“. 

Doterajšie novelizačné body 3. až 6. sa označujú ako novelizačné body 4. až 7. 

Túto pripomienku považuje Národný bezpečnostný úrad za zásadnú. 

Odôvodnenie: 

Na základe potreby odôvodnenej v osobitnom predpise, ktorým je zákon č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, na ktorý v zákone č. 39/2015 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov odkazuje aj súčasná poznámka pod čiarou k odkazu 38, navrhujeme do okruhu existujúcich subjektov (Slovenská informačná služba a Vojenské spravodajstvo), ktorým sa poskytne informácia na účely vykonávania bezpečnostných previerok, doplniť aj Národný bezpečnostný úrad. 

 	Z 	
NKÚ SR 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 	
OAP SVL ÚV SR 	Nad rámec návrhu zákona: 
V súlade s čl. 4 ods. 2 Legislatívnych pravidiel vlády SR žiadame v zákone č. 186/2009 Z. z. zmeniť znenie § 43, a to nasledovne: 
„Týmto zákonom sa preberajú právne záväzné akty Európskej únie uvedené v prílohe.“. 
V súlade s čl. 4 ods. 3 Legislatívnych pravidiel vlády SR žiadame v zákone č. 186/2009 Z. z. zmeniť názov prílohy, a to nasledovne: 
„Zoznam preberaných právne záväzných aktov Európskej únie.“. 

 	O 	
PMÚ SR 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 	
RUZ 	1. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod 32, v časti §22 odsek 3 
V odseku 3 navrhujeme alternatívne: 
1. za slová „poverená právnická osoba “doplniť slová „alebo finančná inštitúcia vo vzťahu k svojim viazaným finančným agentom a zamestnancom, ak na osobitné finančné vzdelávanie nepoužije poverenú právnickú osobu“. 
2. Druhú veta nahradiť týmto znením: „Regulované finančné inštitúcie sa za poverenú osobu považujú okamihom získania povolenia na výkon svojej činnosti podľa osobitného zákona ( odkaz na ZoP, zákon o bankách....) 

Odôvodnenie: 
Potreby praxe vyžadujú široké možnosti osobitného finančného vzdelávania. Nebránime sa väčšiemu dohľadu nad kvalitou poskytovaného osobitného finančného vzdelávania, podľa nášho názoru by však malo byť stanovené osobitné postavenie finančných inštitúcii (FI) vo vzťahu k svojim viazaným finančným agentom (VFA) a zamestnancom. OFV je „len“ súčasťou ostatných školení, programov a tréningov zameraných na odbornú pripravenosť a spôsobilosť, ktoré FI zabezpečujú pre svojich VFA a zamestnancov. Aktuálny zákon o poisťovníctve výslovne ustanovuje v § 36 ods. 2) povinnosť poisťovní zamestnávať zamestnancov so skúsenosťami , znalosťami a odbornou spôsobilosťou a ďalšie povinnosti súvisiace so zabezpečením odbornej spôsobilosti osôb, ktorí prichádzajú do styku s neprofesionálnym klientom . Celá činnosť poisťovní podlieha dohľadu NBS – preto má NBS priamu možnosť overiť si kvalitu aj vzdelávania distribučných sieti. Máme za to, že stavať FI na rovnakú úroveň ako iné tretie subjekty, ktoré poskytujú OFV v rámci svojej podnikateľskej činnosti (t.j. za účelom dosiahnutia zisku) a nepodliehajú žiadnemu dohľadu je neodôvodnené a neopodstatnené a ani nezodpovedá vzťahu FI a VFA/zamestnanec v procese finančného sprostredkovania a zodpovednosti FI za svoje distribučné kanály. . 
 	Z 	
RUZ 	2. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod 53 
RÚZ navrhuje uvedené ustanovenia vypustiť 

Odôvodnenie: 
Navrhované znenie zákona je nejednoznačné a najmä prakticky nesplniteľné zo strany finančných agentov, neuvažuje o hierarchii v odmeňovaní, bonusových províziách, súťažiach a marketingovej podpore. Finančné sprostredkovanie (FS) v zmysle § 2 zahŕňa viacero činností, ktoré sa vykonávajú pred aj po uzavretí zmluvy o poskytnutí finančnej služby a preto zo znenia úvodu tohto ustanovenia nie je zrejmý okamih vzniku povinnosti finančného agenta (FA) informovať o existencii a výške prijímaného plnenia, či má byť klient informovaný len o odmene vo vzťahu k nemu vykonanom FS alebo aj voči iným klientom. Ďalej navrhované znenie nereflektuje situáciu, ak FS vykonáva podriadený finančný agent (PFA) alebo zamestnanec samostatného finančného agenta (SFA), viazaného finančného agenta resp. PFA , ktorý štandardne nemá vedomosť o výške plnenia v prospech jeho zamestnávateľa (resp. SFA, s ktorým má zmluvu podľa § 9) a teda môže klienta informovať len o výške ním prijímaného plnenia. Má zamestnanec klienta informovať o provízii svojho zamestnávateľa? Vzhľadom k tomu, že znenie zákona (aktuálne aj navrhované) hovorí o provízii finančného agenta, zrejme áno. V dôsledku tejto skutočnosti tak vzniká dvojaký režim zverejňovania provízii vo vzťahu ku klientovi: 

a) PFA a VFA zverejňuje výšku svojej provízie, teda klient dostáva informáciu o tom, aká je motivácia osoby, ktorá mu produkt predáva (nevie však, koľko ho celkovo stojí sprostredkovanie finančnej služby, nakoľko netuší, aká je celková provízia vyplácaná zo strany finančnej inštitúcie – keďže časť z nej pripadne SFA, pre ktorého PFA pracuje, resp. v prípade VFA časť provízie pripadne napr. manažérovi, do ktorého obchodnej skupiny VFA patrí) 
b) Zamestnanci FA zverejňujú výšku provízie svojho zamestnávateľa, teda klient nedostáva informáciu o tom, aká je motivácia osoby, ktorá mu produkt predáva, ale dostáva informáciu, koľko ho stojí finančné sprostredkovanie (samozrejme, či zistí, koľko ho celkovo stojí sprostredkovanie finančnej služby, závisí od toho, či pôjde o zamestnanca SFA, VFA alebo PFA). 

Pokiaľ je teda úmyslom zákonodarcu poskytnúť klientovi priestor na to, aby bol vždy informovaný o celkovej výške provízie pred vykonávaním finančného sprostredkovania a aj na základe tejto skutočnosti sa rozhodol, či k uzavretiu zmluvy o finančnej službe prostredníctvom konkrétneho FA (jeho zamestnanca) pristúpi, je dôležité si uvedomiť fakt, že klient môže naraziť na PFA, ktorý ho informuje o svojej provízii, ktorá bude predstavovať len časť provízie, ktorú zinkasuje SFA, pre ktorého vykonáva FS alebo narazí na VFA, ktorý ho bude informovať o svojej provízii a tá môže predstavovať celkové náklady na FS, ktoré bude klient v konečnom dôsledku znášať. Klient sa teda môže rozhodnúť pre uzavretie zmluvy o finančnej zmluve cez FA, ktorý mu oznámi nižšiu províziu, avšak v konečnom dôsledku bude mať náklady spojené s FS vyššie, ako keby zmluvu dojednal cez sprostredkovateľa, ktorý mu oznámil vyššiu províziu... 
Poukazujeme tiež na platnú úpravu PRIIPS, kde je tvorcom údajov o výške nákladov na produkt tvorca produktu, spadajúceho pod PRIIPS. 

Finančné sprostredkovanie je podnikateľská činnosť, pričom odmena, provízia, je zdrojom príjmov konkrétnej právnickej alebo fyzickej osoby. Síce chápeme, že účelom zákona je vysoká ochrana finančného klienta. Máme však za to, že tento cieľ napĺňa už aktuálny stav, kedy zákazník môže kedykoľvek požiadať o túto informáciu a o tomto práve musí byť dokonca písomne informovaný. 

Navrhnuté ustanovenie tak ide vysoko nad rámec potreby ochrany klienta, a to na úkor finančného sprostredkovateľa. Sme presvedčení, že uvedené ustanovenie, ktoré plošne stanovuje povinnosť zverejňovať príjmy finančného agenta, môže byť v praxi zneužívané napríklad v konkurenčnom boji. Navyše, provízie vyplývajúce zo zmluvných vzťahov konkrétnych subjektov sú často predmetom obchodného tajomstva. 

Rovnako nesúhlasíme so stanovením písomnej formy poskytovania týchto informácií, nakoľko tá, vzhľadom na rastúce využívanie diaľkových prostriedkov komunikácie, je príliš rigidná. Alternatívne navrhujeme stanoviť povinnosť poskytnúť údaje na trvanlivom médiu, ako je to v prípade § 33 Zákona. 
 	Z 	
RUZ 	3. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod 54 
RÚZ navrhuje uvedené ustanovenie vypustiť ((a teda ponechať §32 odseky 3 a 4 v zákone) a súčasné znenie odseku 4 upraviť takto: 

„(4) V sektore poistenia alebo zaistenia sa pri uzavieraní zmlúv životného poistenia za splnenie povinnosti podľa odseku 2 považuje informovanie klienta o výške nákladov na finančné sprostredkovanie pri jednotlivých produktoch životného poistenia podľa osobitného predpisu.37a).“. 

Odôvodnenie: 
V nadväznosti na pripomienku uplatnenú k čl. I., novelizačný bod číslo 53 navrhujeme uvedené ustanovenie vypustiť (a teda ponechať §32 odseky 3 a 4 v zákone) a odsek 4 zmeniť v zmysle nášho návrhu. 

Navrhujeme ponechať osobitnú úpravu pokiaľ ide o zmluvy životného poistenia (ŽP), ktorú však navrhujeme upraviť tak, že klient bude informovaný o priemernej výške nákladov na finančné sprostredkovanie na konkrétny produkt ŽP (a nie na odvetvie ŽP ako je platný stav). Máme zato, že pre klienta je podstatné a dôležité vedieť akú časť zaplateného poistného tvoria celkové náklady na sprostredkovanie pri uzatváraní zmluvy životného poistenia. Táto informácia vyjadruje aj to aká približná časť poistného bude počas trvania poistnej zmluvy vyplatená sprostredkovateľovi na províziách. Zároveň sa zamedzí tomu, aby klient dostával od sprostredkovateľov nejednoznačné a neporovnateľné informácie o výške provízie podľa toho , cez aký distribučný kanál sa k nemu produkt dostane. Trváme na tom, aby informáciu o výške nákladov za produkt pripravoval vždy jeho tvorca ( t. z. poisťovňa) a nie distribútor, ktorý sám túto informáciu nemá. Zároveň opätovne poukazujeme,na to, že pre sektor poistenia existuje špeciálna úprava zverejňovania aj na európskej úrovni a že navrhovaná slovenská úprava má povahu gold platingu pretože ide vysoko nad rámec pripravovanej IMD 2 legislatívy, kde prebieha trialóg a stále nie je jasné definitívne znenie a nie je teda ani zrejmé, ako sa táto smernica vysporiada s už platnou úpravou pre investičné produkty v PRIIPs ( kam patria aj príslušné životné poistenia ) ktorý ustanovuje povinnosť zverejňovať náklady na produkt a nie odmenu sprostredkovateľa 

Znovu zdôrazňujeme, že poskytovanie informácie o odmene za sprostredkovanie v poisťovníctve má z veľkej časti inú povahu, ako je tomu v ostatných sektoroch finančného trhu a navyše je tu ešte kardinálny rozdiel medzi poisteniami životnými a neživotnými. Kým v životnom poistení má odmena sprostredkovateľa priamy vplyv na výšku odkupnej hodnoty v danom poistení ( na čo reflektuje aj PRIIPs) , v neživotnom poistení ide odmena sprostredkovateľa v zásade celá na ťarchu poisťovne , keďže výška provízie pre sprostredkovateľa neovplyvňuje podmienky poistnej zmluvy, klient platí poistné, ktoré je celé spotrebované na krytie jeho rizík, ktoré si dohodne v poistenej zmluve. Informácia o platbách vo vzájomnom obchodnom vzťahu vo veci „provízie“ medzi poisťovňou a sprostredkovateľom môže zbytočne zavádzať a viesť klienta k tomu, aby si vybral poistnú zmluvu síce s nižšou províziou ale aj nižším krytím . 

 	Z 	
SASP 	bodu 52 návrhu novely 
ALTERNATÍVA A - navrhujeme ponechať pôvodné (súčasne platné) znenie ust. § 32 ods. 1 zákona č. 186/2009 Z.z. a vypustiť bod 52 novely zákona č. 186/2009 Z.z. 

ALTERNATÍVA B (v prípade neakceptovania alternatívy A) - bod 52 novely zákona č. 186/2009 Z.z. navrhujeme prijať v nasledovnom znení: 
Finančný agent nesmie v súvislosti s vykonávaním finančného sprostredkovania prijímať od neprofesionálneho klienta akékoľvek peňažné alebo nepeňažné plnenie; za takéto plnenie sa však nepovažujú drobné reklamné predmety alebo inkasovania poistného podľa § 4 ods. 1 písm. i) bod 1. Finančný agent nesmie v súvislosti s vykonávaním finančného sprostredkovania poskytovať neprofesionálnemu klientovi žiadne výhody finančnej povahy, hmotnej povahy alebo nehmotnej povahy; za takéto výhody sa však nepovažujú drobné reklamné predmety alebo inkasovania poistného podľa § 4 ods. 1 písm. i) bod 2. 

Zdôvodnenie alternatívy A: Súčasná právna úprava je dostatočne flexibilná a umožňuje dostatočnú ochranu klienta pri výkone finančného sprostredkovania. Zmena na navrhovanú právnu úpravu by na jednej strane diskriminovala/mohla diskriminovať klientov, zároveň by takáto právna úprava diskriminovala finančných agentov vo vzťahu k zahraničným subjektom. 

Prax výkonu finančného sprostredkovania ukázala, že ust. § 32 umožňovalo za vopred stanovených podmienok - s ktorými klient preukázateľne súhlasil - poskytnúť služby súvisiace s finančným sprostredkovaním za odplatu /napr. uhradenie poštovného za klienta, osobné donesenie poistnej zmluvy mimo pracovných hodín, asistencia pri likvidácii poistných udalostí vo forme podieľania sa na príprave znaleckých posudkov, a pod.) a dávalo klientom väčšiu flexibilitu pri využívaní širokého sortimentu osobitných služieb poskytovaných zo strany finančných agentov, o čo klient môže navrhovaným znením neodôvodnene prísť. Navrhované znenie považujeme z pohľadu klientov za výslovne nevýhodné. Doterajšie znenie, v rámci ktorého klient odsúhlasuje rozsah takýchto služieb dopredu, považujeme za dostatočné. V rámci našej praxi sme nezaznamenali prípady, že by poskytovanie služieb súvisiacich s finančným sprostredkovaním spôsobovalo klientom alebo finančným agentom akékoľvek problémy. 

Zároveň novela prinesie v praxi situácie, pri ktorých finančný agent nebude môcť klientovi reálne poskytnúť finančné sprostredkovanie – napr. novela zavádza register poistných udalostí (navrhované znenie ust. § 72 ods. 8 až 14 zákona č. 39/2015 z.z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov), kde pri viacnásobných vstupoch do tohto registra bude tento vstup pre neprofesionálneho klienta spoplatnený. Pri poskytovaní finančného sprostredkovania sa finančný agent nebude vedieť v praxi vyhnúť situácii, aby od neprofesionálneho klienta neprevzal finančné prostriedky a to za účelom zaplatenia poplatku za vstup do tohto registra (pri príprave poistnej zmluvy, jej zmene a pod.). Navrhované novela znemožní dojednávať povinné zmluvné poistenie motorových vozidiel v súlade so zákonom, čo sa v praxi zasiahne státisíce klientov a ich finančných agentov. Stav, pri ktorom budú finanční agenti a klienti v praxi nútení obchádzať znenie novely zákona č. 186/2009 Z.z. považujeme v právnom štáte za neprijateľný, zároveň však – v prípade prijatia novely - do budúcna bohužiaľ jediný možný. Samozrejme existujú ďalšie prípady, ktoré budú v praxi spôsobovať problémy pri takto nastavenej právnej úprave a budú jednoznačne na škodu neprofesionálneho klienta (viaceré boli pracovníkom Ministerstva financií Slovenskej republiky prezentované v rámci predchádzajúcich listov a osobných stretnutí). Bod 52 novely zákona č. 186/2009 Z.z. teda považujeme v sektore poistenia alebo zaistenia za reálne nevykonateľný. 

V rámci slobodného poskytovania služieb môže finančný agent sprostredkovať služby aj pre zahraničné subjekty, ktoré nemusia vždy spĺňať definíciu finančnej inštitúcie v zmysle zákona č. 186/2009 Z.z., kde napr. v rámci poisťovania lodí sa tieto poisťujú v rámci osobitných subjektov, ktoré právny poriadok Slovenskej republiky nepozná. 

Navrhovaná právna úprava tiež pôsobí na finančných agentov diskriminujúco oproti zahraničným subjektom pôsobiacim v rámci Slovenskej republiky, ktorým takéto striktné obmedzenia nevyplývajú z vnútorných predpisov členských štátov. 

Takáto úprava by tiež prakticky znamenala zánik akejkoľvek medzinárodnej spolupráce pri klientoch, ktorí pôsobia v rámci svojej činnosti v rámci viacerých štátov a neumožňovala by flexibilnú komunikáciu finančných agentov a poisťovateľov z tretích krajín pri uzatváraní poistenia, jeho správy a tiež pri likvidácii poistných udalostí. Zároveň by mohla ohroziť postavenie slovenských subjektov v rámci medzinárodných poisťovacích organizáciách pri spoločných medzinárodných projektoch. 

Zároveň si dovoľujeme poznamenať, že navrhovaná právna úprava ide nad rámec podmienok smernice IMD I resp. návrhov smernice IMD II a jej aplikácia by preukázateľne znamenala znemožnenie poskytovania služieb klientom v čo najširšej možnej miere. 

Zdôvodnenie alternatívy B: V rámci alternatívneho návrhu navrhujeme ochrániť právne postavenie neprofesionálneho klienta (spotrebiteľa) tak, že finančnému agentovi zakážeme, okrem drobných reklamných predmetov, prijímať od neprofesionálneho klienta akékoľvek peňažné alebo nepeňažné plnenie. Zároveň navrhujeme finančnému agentovi zakázať možnosť poskytovať neprofesionálnemu klientovi akékoľvek peňažné alebo nepeňažné plnenie, obdobne okrem drobných reklamných predmetov, kde zo súčasného znenia novely zákona č. 186/2009 Z.z. takáto úprava vypadla. 

Na základe našich skúseností sme presvedčení o tom, že profesionálni klienti vítajú flexibilitu v rámci obchodných vzťahov s finančným agentom na báze obchodno-právnej spolupráce. 

Navrhovaná právna úprava zároveň nebude neodôvodnene zvýhodňovať zahraničné subjekty a umožní finančným agentom zúčastňovať sa medzinárodnej spolupráce. 
 	Z 	
SASP 	k bodu 53 a 54 návrhu novely 
K BODU 53 a 54 

ALTERNATÍVA A - navrhujeme zachovať pôvodné (súčasne platné) znenie ust. § 32 ods. 2 a 3 zákona č. 186/2009 Z.z., vypustiť bod 53 novely zákona č. 186/2009 Z.z. a v bode 54 novely zákona č. 186/2009 Z.z. vypustiť len odsek 4 

ALTERNATÍVA B (v prípade naekceptovania alternatívy A) – bod 53 novely zákona č. 186/2009 Z.z. navrhujeme prijať v nasledovnom znení: 
Pred vykonávaním finančného sprostredkovania musí byť neprofesionálny klient jednoznačne, vyčerpávajúcim, presným a zrozumiteľným spôsobom písomne informovaný o existencii a výške každého peňažného plnenia alebo nepeňažného plnenia, ktoré prijíma finančný agent za finančné sprostredkovanie, ak osobitný zákon neustanovuje inak. Pred vykonávaním finančného sprostredkovania musí byť profesionálny klient jednoznačne, vyčerpávajúcim, presným a zrozumiteľným spôsobom písomne informovaný o existencii akéhokoľvek peňažného plnenia alebo nepeňažného plnenia, ktoré prijíma finančný agent za finančné sprostredkovanie od inej osoby ako je profesionálny klient, pričom na základe požiadavky profesionálneho klienta musí byť profesionálny klient jednoznačne, vyčerpávajúcim, presným a zrozumiteľným spôsobom informovaný aj o výške tohto peňažného plnenia alebo nepeňažného plnenia; o tejto možnosti musí finančný agent písomne informovať profesionálneho klienta pred uzavretím zmluvy o poskytnutí finančnej služby. 

Zdôvodnenie alternatívy A: Súčasnú právnu úpravu zverejňovania provízií na princípe „upon request“ považujeme za dostatočnú o overenú vyše štvorročnou praxou fungovania finančného trhu. 

Z našej skúsenosti sú otázky týkajúce sa odmeny finančného agenta zo strany klientov skôr ojedinelé. Ak sa ale vyskytnú, nezaznamenali sme žiadne prípady, ako sme už vyššie uviedli, kedy by využitie doteraz platného inštitútu zverejnia provízie na požiadanie spôsobilo v praxi problémy. 

Zároveň máme za to, že navrhovaná právna úprava ide nad rámec požiadaviek, ktoré ustanovuje smernica IMD I. Navrhovaná právna úprava je podľa nášho názoru zároveň nad rámec plánovanej úpravy smernice IMD II, ktorá za podmienku takéhoto zverejňovania požaduje tzv. rovnocennosť distribučných kanálov, cez ktoré je poistenie sprostredkované. Prijatím navrhovanej úpravy by došlo k zvýhodneniu finančných inštitúcií resp. zamestnancov finančných inštitúcií ako jedného z distribučných kanálov, ktorým by takéto povinnosti neboli uložené. Ak nie je zabezpečená rovnaká povinnosť pri všetkých subjektoch, vytvára táto právna úprava nerovnaké podmienky a zamedzuje spravodlivej príležitosti finančného agenta na dialóg s klientom o cene, kvalite, službách a navrhovaných poistných riešeniach. Zároveň rozsah služieb, ktorými finančná inštitúcia poveruje jednotlivých finančných agentov, sa môžu líšiť a tento rozdiel sa môže premietnuť i do provízií. Napr. niektorí finanční agenti vykonávajú aj likvidáciu, osobné návštevy klientov a iné činnosti, z ktorých vznikajú zvýšené náklady, kde následné zverejnenie odmeny finančného agenta nemusí dostatočne zohľadňovať tieto špecifiká. 

Mnohé finančné inštitúcie považujú informácie o svojej politike odmeňovania vo vzťahu k finančným agentom za dôverné informácie a postup zverejňovania týchto informácií by mohol mať vplyv na spôsob fungovania celého poisťovníctva presahujúceho účel novely zákona č. 186/2009 Z.z. Zároveň by toto de facto plošné zverejňovanie priamo zasiahlo samotné postupy tvorby poistného, kde ide zo strany jednotlivých poisťovní o citlivé údaje a zavádzať takýto vážny zásah do ich cenotvorby resp. do ich kalkulačných poistných vzorcov považujeme bez širšej diskusie s poisťovňami za nesprávne. 

Za základný argument ale považujeme najmä to, že automatické zverejňovanie provízie nijako nezvyšuje ochranu klienta (spotrebiteľa) vo vzťahu ku kvalite poskytnutého finančného sprostredkovania a vo vzťahu ku kvalite odporučenej zmluvy o poskytnutí finančnej služby, zároveň nemá žiadny vplyv na samotnú cenu zmluvy o poskytnutí finančnej služby. Práve naopak, prípadná snaha o „naháňanie“ čo najnižšej provízie pre finančného agenta by mohla viesť k snahe vyhľadávať menej kvalitné služby u finančných agentov, ktorí sa zameriavajú len na samotné uzatvorenie zmlúv o poskytnutí finančnej služby, pričom následná komunikácia a pomoc klientom pri samotnej realizácii poistnej zmluvy už pre nich nie je relevantná. 

Navrhovaná právna úprava ide nad rámec smernice IMD I. Domnievame sa, že finančný vzťah medzi finančnými agentmi a finančnými inštitúciami je z pohľadu práv a oprávnených záujmov klientov právne irelevantný. 

Vzhľadom k tomu, že uvedená úprava sa má dotknúť celého sektora finančného trhu, predpokladáme priamy dosah prijatia tejto úpravy na zamestnanosť v sektore finančného trhu, kde odhadujeme dosah až na 5.000,- pracovných miest čo považujeme v rámci hospodárstva Slovenskej republiky za nepremyslené a potenciálne likvidačné riešenie pre mnohé subjekty. 

Reálne tiež hrozí praktická nevykonateľnosť daného ustanovenia. Z návrhu novely nie je zrejmé, či finančný agent bude výšku oznamovať aj pri zmenách poistnej zmluvy, zmenách podmienok zo strany finančných inštitúcií, zmenách v správe poistenia a pod. Domnievame sa tiež, že novela tohto bodu bude jednotlivými subjektmi rôzne interpretovaná a tak rozsah zverejňovaných údajov nebude medzi jednotlivými finančnými agentmi ani reprezentatívny, ani reálne pre klienta odsledovateľný. 

Zároveň nie sú vyčíslené zvýšené administratívne náklady, ktoré budú finančným agentom preukázateľne vznikať, pričom tieto administratívne náklady budú u jednotlivých subjektov rôzne, práve z dôvodu nejednoznačnosti tohto ustanovenia. 

Zdôvodnenie alternatívy B: Účelom zverejňovania provízií by mala byť najmä ochrana spotrebiteľa (neprofesionálneho klienta). V rámci alternatívneho návrhu navrhujeme, aby sa právna úprava automatického zverejňovania provízie týkala len neprofesionálnych klientov a aby pri profesionálnych klientoch bol zachovaný princíp „upon request“, t.j. bol zachovaný súčasný právny stav. 

Prax nijako nepreukázala, že by pri profesionálnych klientoch bola potrebná zmena princípu „upon request“. 
 	Z 	
SASP 	 
Navrhujeme prijať nový bod novely zákona č. 186/2009 Z.z. a ust. § 27 ods. 2 zmeniť nasledovne: 
(2) Finančným poradcom, štatutárnym orgánom finančného poradcu, členom štatutárneho orgánu finančného poradcu a zamestnancom finančného poradcu, ktorý vykonáva finančné poradenstvo, nesmie byť člen štatutárneho orgánu finančnej inštitúcie, prokurista finančnej inštitúcie, člen dozorného orgánu finančnej inštitúcie alebo zamestnanec finančnej inštitúcie. Finančný poradca je povinný písomne upozorniť klienta na majetkové alebo personálne prepojenie s finančným agentom. 

Zdôvodnenie: Vývoj finančného trhu preukázal, že zákaz majetkového a osobného prepojenia finančného agenta a finančného poradcu prakticky znamenal zánik fungovania inštitútu finančných poradcov v podmienkach finančného trhu Slovenskej republiky. 

V prípade možnosti majetkového a personálneho prepojenia finančných agentov a finančných poradcov by bolo možné využívať fungovanie finančných agentov v rámci podmienok finančného trhu Slovenskej republiky v oveľa väčšej miere. Ochrana klientov by bola zabezpečená prostredníctvom povinnosti finančného poradcu písomne upozorniť klienta na personálne a majetkové prepojenie s finančným agentom. 

Navrhovaná novela č. 186/2009 Z.z. síce na jednej strane umožňuje majetkové prepojenie finančného agenta a finančného poradcu, zároveň však zakazuje personálne prepojenie finančného poradcu a finančného agenta, čo z nášho pohľadu nedáva význam a nevidíme dôvod na ponechanie takéhoto obmedzenia. 

Spôsob riešenia konfliktu záujmov vo vzťahu k záujmu klienta (kvalitná a vhodná služba, produkt) a záujmu sprostredkovateľa (odplata za poskytnutú službu) je dostatočne riešený formou predložených informácií a zverejnením odmeny na princípe „upon request“. 

V tejto súvislosti si dovoľujeme upozorniť na to, že vyššie uvedenú úpravu konfliktu záujmov navrhujeme riešiť v rámci aktuálne predkladanej novely. 
Zároveň však navrhujeme, aby pre sektor poistenia a zaistenia sa riešila systémovo v krátkodobom horizonte, ideálne pri implementácii smernice IMD II. 

Súčasná právna úprava, návrh novely zákona č. 186/2009 Z.z., rovnako ako aj úprava v minulosti platného zákona č. 340/2005 Z.z. bola vytvorená na základe podľa nášho názoru nesprávnych východiskových bodov pre implementáciu smernice IMD I resp. IMD II. Vychádza sa v nej totiž z predpokladu, že sprostredkovateľ poistenia musí deklarovať spôsob výkonu svojej činnosti výberom produktu z určitej skupiny poisťovateľov, resp. formou nestrannej analýzy v momente registrácie v Národnej banke Slovenska. Úprava IMD I a aj úprava IMD II (pripomienky z našej strany boli predložené) tento spôsob vylučuje. 

V rámci úpravy IMD I a návrhov IMD II sa klient rozhoduje akou formou chce mať sprostredkovanie poistenia poskytnuté individuálne pre každú uzatváranú zmluvu na princípe tzv. „contract by contract“. A to výberom medzi formou výberu z vopred jasnej skupiny poisťovateľov alebo tzv. nestrannou analýzou, poradenstvom. t.j. je v rámci smernice umožnené, aby jeden subjekt vykonával aj sprostredkovanie aj poradenstvo (podľa definície pojmov v zákone 186/2009). 

S prihliadnutím na túto skutočnosť navrhujeme do budúcna upraviť v zákon č. 186/2009 Z.z. pre výkon činnosti v sektore poistenia alebo zaistenia tak, aby "istá kategória sprostredkovateľa" v sektore poistenia alebo zaistenia mohla za jasne špecifikovaných podmienok (konflikt záujmov, odborná spôsobilosť a ďalšie) vykonávať finančné poradenstvo a zároveň sprostredkovanie (podľa v súčasnosti platnej definície oboch pojmov v zákone). 
Hlavným motívom tejto našej snahy je možnosť poskytovania služieb sprostredkovania poistenia v plnom rozsahu s dôrazom na ich ďalší rozvoj na strane sprostredkovateľov a požiadavkami klientov požadovanom rozsahu najmä v rámci segmentu profesionálnych klientov. Každopádne obdobné služby si žiadajú aj klienti spotrebitelia. 
V prípade záujmu zo strany Ministerstva financií je naša asociácia ochotná sa na príprave takejto koncepcie a úpravy zákona podieľať. 
 	Z 	
SASP 	bod 43 návrhu novely 
Navrhujeme vypustiť bod 43 novely zákona č. 186/2009 Z.z. 

Zdôvodnenie: Navrhované ustanovenie § 27a je v rámci dôvodovej správy odôvodnené odkazom na korektné obchodné zmluvné vzťahy a efektívnu kontrola činnosti finančných agentov, vrátane zabezpečenia efektívneho dohľadu nad ich činnosťou. 

Dovoľujeme si upozorniť na skutočnosť, že navrhované ustanovenie § 27a svojím znením priamo odporuje filozofii korektných obchodných vzťahom medzi finančným agentom a finančnými inštitúciami. Spolupráca finančných agentov a finančných inštitúcií je v zmysle zákona č. 186/2009 Z.z. postavená na vzájomnej obchodnej spolupráci, kde oba subjekty vystupujú ako partneri na základe zmluvných strán, odsúhlasených práv a povinností. 

Navrhované ustanovenie § 27a zavádza nerovnovážne postavenie medzi tieto subjekty, keďže jednému z nich dáva legislatívne oprávnenie kontrolovať druhý subjekt. 

Dovoľujeme si upozorniť na to, že finančné inštitúcie nemajú vykonávať kontrolu a dohľad nad výkonom finančných agentov, táto právomoc patrí štátnym inštitúciám ako Národnej banke Slovenska, Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky a ďalším verejným organizáciám a inštitúciám. 

Rozsah údajov, ktoré môžu finančné inštitúcie kontrolovať a zaznamenávať, nie je v ust. § 27a jasne upravený a môže byť zo strany finančných inštitúcií vykladaný príliš extenzívne. 
 	Z 	
SASP 	bod 38 návrhu novely 
Navrhujeme zachovať pôvodné (súčasne platné) znenie ust. § 25 ods. 1 zákona č. 186/2009 Z.z. a vypustiť bod 38 novely zákona č. 186/2009 Z.z. 

Zdôvodnenie: Oprávnenie jedného odborného garanta vykonávať činnosť pre viacerých finančných agentov umožňuje pri menších spoločnostiach vykonávať funkciu odborného garanta prostredníctvom vysokokvalifikovanej osoby, ktorú by si inak takéto malé spoločnosti nevedeli finančne zabezpečiť. Na základe toho požadujeme zachovať možnosť výkonu činnosti odborného garanta pre viacerých finančných agentov, kde odborný garant vie zúročovať svoje skúsenosti pre viaceré subjekty, čím pomáha k zvyšovaniu kvality služieb poskytovaných pre klientov. 
 	Z 	
SASP 	bod 59 a bod 60  
Navrhujeme zmeniť sumy v zmysle bodu 59 novely zákona č. 186/2009 Z.z. zo sumy 50.000,- eur na sumu „20.000,- eur“, zároveň navrhujeme zmeniť sumu v zmysle bodu 60 novely zo sumy 25.000,- eur na sumu „10.000,- eur“ 

Zdôvodnenie: Navrhované výšky najvyšších možných pokút v zmysle ust. § 39 zákona č. 186/2009 Z.z. je možné považovať pre menších finančných agentov a ich vedúcich zamestnancov a členov štatutárnych orgánov za ekonomicky likvidačné. 
 	Z 	
SASP 	bod 49 návrhu novely 
Navrhujeme,aby sa ako doklad o poistení zodpovednosti a škodu z titulu výkonu činnosti finančného sprostredkovania používal tzv. Poistný certifikát. V rámci praxe poistenia sa jedná o dokument, ktorým poisťovňa deklaruje, že poistná zmluva je učinná. Používa sa ako doklad naprieč celým ekonomickým sektorom a uznávajú ho aj iné štátne a verejné inštitúcie. Poistný certifikát výdava poisťovňa až v momente keď je zmluva uzatvorená a zaplatené poistné. V rámci certifikátu sú definované parametre poistného krytia, napr. limity, rozsah, spoluúčasť. 	O 	
SASP 	bod 32 
V rámci návrhu spôsobu vzdelávania sa návrh odkazuje vo svojej detailnej špecifikácii na legislatívnu úpravu nižšieho stupňa. Do tohto obdobia však nebol predložený žiadny návrh zo strany príslušnej inštitúcie (NBS), na základe ktorého by sa dalo posúdiť, či navrhovaný model je prínosom pre vzdelanostnú úroveň sprostredkovateľov poistenia resp. prínosom pre spotrebiteľa. Zároveň sa v rámci schvaľovania smernice IMD II vedú stále diskusie o kritériách a modeloch odbornej spôsobilosti. Pokladáme ze neefektívne aby sa začal kreovať systém, kedy nie sú známe jeho dopady organizačné ani ekonomické. Zároveň nemáme vedomosť o tom, že súčasný systém ako taký je neprijateľný a treba ho meniť "narýchlo" a bez patričnej diskusie. Samozrejme podporujeme jeho úpravu, tej by však mala predchádzať odborná diskusia so všetkými zúčastnenými stranami a najmä NBS. 	Z 	
SASP 	k bodu 53. 
§ 32 ods. 2 navrhujeme ponechať v pôvodnom znení. 
Odôvodnenie: 
Navrhujeme dané ustanovenie ponechať v pôvodnom znení, pretože písomné informovanie o existencii a výške každého peňažného alebo nepeňažného plnenia, ktoré prijíma finančný agent za finančné sprostredkovanie považujeme za zmätočný údaj pre klienta, nakoľko veľa spoločností má vytvorené komplikované provízne schémy, ktoré sú vo väčšine prípadoch obsiahle. Daná povinnosť by znamenala aj rozšírenie dokumentácie odovzdávanej klientovi pri sprostredkovaní, čo by znamenalo jednak zvýšenie nákladov pre spoločnosti, ako aj zbytočné zaťažovanie klienta ďalšími dokumentmi, čo by mohlo spôsobiť opačný efekt ako zamýšľa zákonodarca v návrhu tejto novely.  	Z 	
SASP 	k bodu 12. 
V § 17 ods. 1 písm. f.), § 17 ods. 3 písm. e), § 17 ods. 5 písm. e) a § 17 ods. 7 písm. f) navrhujeme ponechať dané ustanovenia v pôvodnom znení a nemeniť ich. 
Odôvodnenie: 
Nevidíme relevantný dôvod, aby museli byť v rámci evidovaných údajov v jednotlivých zoznamoch podľa § 17 zahrnuté osobné údaje každého člena štatutárneho orgánu danej spoločnosti. Navrhujeme ponechať doterajšiu úpravu, kde figuruje len člen štatutárneho orgánu ktorý zodpovedá za vykonávanie finančného sprostredkovania. Navrhované doplnenie považuje za zbytočné a zvyšujúce administratívnu záťaž pre jednotlivé právnické osoby. 
 	Z 	
SASP 	k bodom 5. a 8. 
Všeobecná pripomienka: 
Zastávame názor, že v texte uvedené „ak má vedomosť o tom, že osoba uvedená v návrhu na zmenu zápisu nespĺňa podmienky na výkon činnosti podľa tohto zákona“ nie sú objektivizované kritéria a mohlo by dôjsť k subjektivizácii z pohľadu Národnej banky Slovenska pri podávaní návrhu na zápis v registri podľa § 14 resp. návrhu na zmenu zápisu v registri podľa § 15. Odporúčame prehodnotiť znenie textu tak, ako je to v návrhu uvádzané doplnením o objektívne stanovené kritéria, za akých podmienok je možné návrhy na zápisy odmietnuť Národnou bankou Slovenska alebo odstrániť subjektivizáciu z textu predmetných odsekov § 14 a § 15. 	O 	
SBA 	Pripomienka č. 3 - k §14 ods. 6 a §15 ods.5 
Navrhujeme, aby NBS pred odmietnutím návrhu alebo odmietnutím zmeny návrhu vyzvala navrhovateľa na doplnenie návrhu v lehote kalendárnych 10 dní odo dňa doručenia výzvy.  	O 	
SBA 	Pripomienka č. 4 - k §16 ods. 3 
Navrhovateľ nemá oprávnenie komplexne kontrolovať činnosť podriadených finančných agentov, a preto nemôže mať povinnosť podať návrh na zrušenie zápisu v prípade opakovaného porušovania zákona (príp. iných predpisov vzťahujúcich sa na finančné sprostredkovanie) závažným spôsobom. Zároveň nie je stanovené, čo sa považuje za závažný spôsob porušenia, a preto k tomuto bodu navrhujeme uskutočniť stretnutie, aj za účasti NBS. 	Z 	
SBA 	Pripomienka č. 2 - k funkcii odborného garanta 
Domnievame sa, že je vhodné zaviesť inštitút odborného garanta. 
Navrhujeme, aby finančná inštitúcia mohla za každý sektor menovať iného odborného garanta, ktorého menuje štatutárny orgán spoločnosti. Tento odborný garant by podľa nášho názoru mal mať komplexnú zodpovednosť, takže by nebolo nutné menovať aj člena štatutárneho orgánu, ktorý za oblasť zodpovedá. Nemalo by byť však vylúčené, aby za odporného garanta mohol byť určený aj člen štatutárneho orgánu. 
Navrhujeme túto skutočnosť zdôrazniť v §4 písm. l) a následne upraviť všetky príslušné ustanovenia, predovšetkým § 18 (ods. 2 písm. b), ods. 3 písm. e), ods. 5 písm. e) a ods. 7 písm e)) a § 21 (ods. 4-9). Na zváženie potom ešte zostáva riešenie otázky možného konfliktu záujmov odborného garanta (§27). 	Z 	
SBA 	Pripomienka č. 1 - k §1 ods. 2), resp. 3) 
Navrhujeme v zákone jednoznačnej stanoviť, že žiadna činnosť vykonávaná pobočnou zahraničnej banky v prospech centrály banky nie je považovaná za finančné poradenstvo alebo finančné sprostredkovanie. K tomuto bodu navrhujeme zorganizovať stretnutie aj za účasti zástupcov NBS, pretože sa môže týkať nielen bankovníctva, ale aj iných finančných odvetví. 	Z 	
SBA 	Pripomienka č. 5 - k §18 ods. 18 
Banky a pobočky zahraničných bánk majú striktne určený predmet činnosti, a preto je potrebné toto ustanovenie zosúladiť so zákonom o bankách. Jedným z riešení je výnimka, že §18 ods. 8 sa netýka bánk a pobočiek zahraničných bánk (napr. "Ak ide o právnickú osobu, ktorá nie je bankou a pobočkou zahraničnej banky, samostatný ..."). 	Z 	
SBA 	Pripomienka č. 6 - k §21 ods. 2 písm. a) 
Navrhujeme, aby bola ponechaná lehota, ktorú je možné skrátiť na jeden mesiac (z doterajších troch mesiacov). 	O 	
SBA 	Pripomienka č. 7 - k §21 ods. 12 a §27a 
Zásadne nesúhlasíme, aby údaje o všetkých zamestnancov bánk na pobočkách (ktorí absolvujú osobitné finančné vzdelávanie a obvykle aj zamestnancami finančného sprostredkovateľa) boli verejne dostupné na webovom sídle NBS a zároveň mala k nim prístup aj finančná inštitúcia, ak je banka v pozícii finančného agenta. Navrhujeme stretnutie k tomuto bodu za účasti zástupcov NBS a Úradu na ochranu osobných údajov, na ktorom by sa dohodlo všeobecne prijateľné riešenie. 	Z 	
SBA 	Pripomienka č. 8 - k §22 ods. 4-7 
Keďže SBA vykonáva osobitné finančné vzdelávanie pre väčšinu bánk a pobočiek zahraničných bánk zdarma, navrhujeme v zákone jednoznačne určiť, že poplatok je príslušná vzdelávacia inštitúcia nemusí vyberať. Nie sú známe podmienky udeľovania súhlasu poverení na výkon vzdelávania, tieto by mali byť nastavené tak, aby aj finančné inštitúcie, ich dcérske spoločnosti a záujmové združenia mohli získať príslušné poverenie (po splnení podmienok uvedených v zákone). 	Z 	
SBA 	Pripomienka č. 9 - k §28 ods. 4 a ods. 6 
Nevidíme dôvod k zrušeniu úpravy týkajúcej sa vedenia osobitného účtu a jeho ochrany v prípade konkurzu. 	O 	
SBA 	Pripomienka č. 10 -k §30 
Navrhujeme ponechať súčasnú právnu úpravu, ktorá bola v praxi vyhovujúca. 	O 	
SBA 	Pripomienka č. 11 - k §32 ods. 2 
Navrhujeme nevkladať ustanovenie o povinnosti písomného informovania vopred. Jedná sa o zbytočnú administráciu, ktorá by výrazným spôsobom komplikovala uzatváranie zmlúv, ktoré sa deje modernými spôsobmi (elektronicky, telefonicky a pod.). Navrhujeme k tomuto bodu stretnutie za účasti Slovenskej asociácii poisťovní. 	Z 	
SBA 	Pripomienka č. 12 - k §36 ods. 2 
Navrhujeme, aby lehota 10 rokov bola skrátená na päť. V zmysle § 42 zákona o bankách je lehota 5 rokov od ukončenia obchodu, takže finančný agent môže mať povinnosť archivovať dokumentáciu dlhšiu lehotu, ako ju má finančná inštitúcia (v prípade, ak obchod netrvá menej ako 5 rokov). 	O 	
SBA 	Pripomienka č. 13 - k §39 ods. 5 
Navrhujeme ponechať súčasné sankcie. Nepoznáme dôvod, prečo by sankcie mali byť sprísňované. 	O 	
SBA 	Pripomienka č. 14 - k §42b 
V zákone chýbajú prechodné lehoty na ďalšie povinnosti vyplývajúce so zákona. Predovšetkým je to oblasť získavania poverení na výkon vzdelávania §22 ods. 4-6 a možnosť po 1. 1. 2016 realizovať osobitné finančné vzdelávanie - v tomto prípade navrhujeme tiež 9 mesačné prechodné obdobie. V ostatných prípadoch (napr. menovanie odborných garantov) navrhujeme všeobecné trojmesačné prechodné obdobie. 	Z 	
SLASPO 	K 10. bodu § 16 ods. 3 

Navrhujme vypustiť slová: „opakovane závažným spôsobom porušil ustanovenia tohto zákona, osobitných predpisov alebo iných všeobecne záväzných právnych predpisov, ktoré sa vzťahujú na vykonávanie finančného sprostredkovania“ . V opačnom prípade považujeme za nevyhnutné, aby predkladateľ taxatívnym spôsobom ustanovil výpočet skutočností, na ktoré sa má vzťahovať. 
Odôvodnenie: 
Navrhovanú úpravu považujeme za neurčitú, v praxi neaplikovateľnú a vyvolávajúcu právnu neistotu, nakoľko vyhodnotenie či ide o závažné porušenie ustanovenia zákona je vecou subjektívneho posúdenia a závisí od rôznych faktorov. V určitých prípadoch môže mať likvidačné následky pre finančné inštitúcie (FI), ktoré spolupracujú s viazaným finančným agentom (VFA) ako právnickou osobou, ktorá má veľký počet zamestnancov (FO). Podľa návrhu by FI musela zrušiť zmluvu s VFA ak by ktorýkoľvek zamestnanec VFA porušil ustanovenie všeobecne záväzných právnych predpisov, pričom zákon nedefinuje, čo sa považuje za závažné porušenie. Nepovažujeme za spravodlivé zrušiť komplexný distribučný kanál FI napr. VFA s 300 zamestnancami, kvôli indivduálnym porušeniam jednotlivcov, ktorí konajú v mene VFA a to bez stanovenia objektívnych zákonných kritérií. Zmätočné je znenie odôvodnenia navrhovanej úpravy, ktorá odkazuje na ustanovenie § 29 ods. 4 písm. d), ktoré upravuje povinnosť zahrnúť do zmluvy s VFA oprávnenie finančnej inštitúcie vypovedať zmluvu s VFA a podať návrh na zrušenie zápisu VFA, ak VFA opakovane alebo závažným spôsobom porušil ustanovenia tohto zákona, t.j. navrhovaná úprava nekorenšponduje s podstatou v zmysle § 29 ods. 4 písm. d) zákona. 
 	Z 	
SLASPO 	K 12. bodu § 17 ods. 1 
Navrhujeme doplniť nové písmeno n), ktoré znie: 
„n) obchodné meno a a adresa podriadeného finančného agenta, ak ide o právnickú osobu a meno a priezvisko a miesto podnikania podriadeného finančného agenta, ak ide o fyzickú osobu, s ktorým má uzatvorenú zmluvu podľa § 9.“. 
Odôvodnenie: 
Navrhujeme doplniť právnu úpravu ohľadne podriadených finančných agentov (PFA) s prepojením na samostatných finančných agentov (SFA) t. j. sledovanie štruktúry SFA a jej PFA a umožniť, aby finančné inštitúcie (FI) mali pri uzatváraní zmluvy so SFA informáciu, prostredníctvom akých PFA vykonáva SFA činnosť. Uvedené je relevantné napr. v prípadoch, ak PFA v minulosti pracovali pre FI, ktorá s nimi ukončila spoluprácu pre porušovanie povinností, resp. iných nekalých aktivít. Takáto úprava by mala byť jedným zo spôsobov "preverovania“ pred uzavretím zmluvy FI so SFA. 

Doterajšie písmená n) až r) sa označujú ako o) až s). 
 	Z 	
SLASPO 	K 12. bodu § 17 ods. 3 a ods. 5 
Navrhujeme doplniť nové písmeno i), ktoré znie: 
„i) dôvod zániku oprávnenia vykonávať finančné sprostredkovanie, a to pre každý sektor osobitne, 
Odôvodnenie: 
Zverejňovaním dôvodu zániku oprávnenia vykonávať finančné sprostredkovanie by sa zlepšila situácia na poistnom trhu. Poisťovne by si vedeli overiť dôveryhodnosť potenciálneho agenta. 

Doterajšie písmena Doterajšie písmená i) až l) sa označujú ako j) až m). 
 	O 	
SLASPO 	K 18. bodu § 18 ods. 18  
Navrhujeme nové znenie 18. bodu: 
„18. § 18 sa dopĺňa odsekom 18, ktorý znie: 
„(18) Ak ide o právnickú osobu, samostatný finančný agent alebo finančný poradca je povinný do desiatich dní odo dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia o udelení povolenia na výkon činnosti podať príslušnému súdu návrh na zápis povolenej činnosti do obchodného registra. Návrh na zápis povolenej činnosti do obchodného registra obsahuje údaj o tom, či ide samostatného finančného agenta alebo finančného poradcu a sektory výkonu povolenej činnosti; tým nie sú dotknuté ustanovenia osobitného predpisu27a). O zápise povolenej činnosti do obchodného registra je samostatný finančný agent a finančný poradca povinný bez zbytočného odkladu písomne informovať Národnú banku Slovenska.“.“. 
Odôvodnenie: 
Navrhujeme doplniť do textu lehotu na podanie návrhu do obchodného registra a lehotu, v ktorej je potrebné o tom informovať NBS s cieľom jednoznačne určiť zákonné povinnosti, ktoré môže NBS vynucovať. 
 	O 	
SLASPO 	K 22. bodu § 21 ods. 3 písm. a) 
Navrhujeme nové znenie 22. bodu: 
„22. V § 21 ods. 3 písm. a) sa slová „najneskôr do troch mesiacov“ nahrádzajú slovami „najneskôr do jedného mesiaca“.“. 
V nadväznosti na navrhnuté je potrebné zároveň upraviť body 27, 28 a 29. 
Odôvodnenie: 
Navrhujeme poskytnúť lehotu jedného mesiaca na absolvovanie osobitného finančného vzdelávania odo dňa zápisu VFA v registri. Navrhované znenie znamená, že VFA by v praxi musel spĺňať podmienku absolvovania OFV ku dňu podania návrhu na zápis do registra NBS. Keďže VFA je osobitnou kategóriou FA, ktorý vykonáva finančné sprostredkovanie výlučne pre jednu poisťovňu, tomu zodpovedá nastavenie všetkých procesov s tým spojených medzi VFA a finančnou inštitúciou (FI). V praxi VFA spravidla absolvujú OFV v podmienkach poisťovne, t.j. poisťovňa poskytuje OFV svojim VFA, s ktorými má uzatvorenú platnú a účinnú zmluvu. V prípade navrhovaného znenia by FI mala poskytovať OFV osobám, ktoré nie sú v účinnom zmluvnom vzťahu s poisťovňou, nakoľko účinnosť zmluvy s VFA je spravidla naviazaná na registráciu VFA v registri NBS. Zároveň, nie sú známe, aké zistenia výsledkov dohľadu má NBS na mysli v zmysle odôvodnenia, ktoré by odôvodňovali navrhovanú úpravu. 
 	Z 	
SLASPO 	K 32. bodu § 22 ods. 3  
V odseku 3 navrhujeme alternatívne: 
1. za slová „poverená právnická osoba“doplniť slová „alebo finančná inštitúcia vo vzťahu k svojim viazaným finančným agentom a zamestnancom, ak na osobitné finančné vzdelávanie nepoužije poverenú právnickú osobu“ alebo 
2. druhú vetu nahradiť týmto znením: „Regulované finančné inštitúce sa za poverenú osobu považujú okamihom získania povolenia na výkon svojej činnosti podľa osobitného zákona ( odkaz na ZoP, zákon o bankách....) 
Odôvodnenie: 
Potreby praxe vyžadujú široké možnosti osobitného finančného vzdelávania. Nebránime sa väčšiemu dohľadu nad kvalitou poskytovaného osobitného finančného vzdelávania, podľa nášho názoru by však malo byť stanovené osobitné postavenie finančných inštitúcii (FI) vo vzťahu k svojim viazaným finančným agentom (VFA) a zamestnancom. OFV je „len“ súčasťou ostatných školení, programov a tréningov zameraných na odbornú pripravenosť a spôsobilosť, ktoré FI zabezpečujú pre svojich VFA a zamestnancov. Celá činnosť poisťovní podlieha dohľadu NBS – preto má NBS priamu možnosť overiť si kvalitu aj vzdelávania distribučných sieti. Máme za to, že stavať FI na rovnakú úroveň ako iné tretie subjekty, ktoré poskytujú OFV v rámci svojej podnikateľskej činnosti (t.j. za účelom dosiahnutia zisku) a nepodliehajú žiadnemu dohľadu je neodôvodnené a neopodstatnené a ani nezodpovedá vzťahu FI a VFA/zamestnanec v procese finančného sprostredkovania a zodpovednosti FI za svoje distribučné kanály. 

 	Z 	
SLASPO 	K 49. bodu § 30 ods. 4 
Navrhujeme doplniť slová „a vypúšťa sa slovo „samostatný“.“. 

Odôvodnenie: 
Uvedené ustanovenie sa dostáva do rozporu so zmenami vykonanými v § 30 ods. 2 a 3, pretože v týchto ustanoveniach sa vypustilo slovo samostatný a pokiaľ § 30 ods. 4 ostane v navrhovanom znení, kópiu poistnej zmluvy a dokladu o zaplatení by predkladal len SFA pričom pojem finančný agent je širší. 
 	O 	
SLASPO 	K 50. bodu § 30 ods. 5 a 6 
Navrhované znenie nie je v súlade s poslednou vetou § 17 ods. 3 písm. k) resp. § 17 ods. 5 písm. k), v zmysle ktorej je evidovaným údajom (a aj zverejneným údajom) v registri viazaných finančných agentov resp. podriadených finančných agentov aj údaj „o prevzatí zodpovednosti za škodu finančnými inštitúciami/samostatnými finančnými agentmi, s ktorými má VFA/ PFA uzatvorenú zmluvu podľa § 8 a 9“. 
Zároveň upozorňujeme na technickú chybu v číslovaní. 

 	O 	
SLASPO 	K 53. bodu § 32 ods. 2 a 3 
Navrhujeme vypustiť ako nerealizovateľné a ponechať pôvodné znenie odsekov 2 a 3. 
Odôvodnenie: 
Navrhované znenie zákona je nejednoznačné a najmä prakticky nesplniteľné zo strany finančných agentov, neuvažuje o hierarchii v odmeňovaní, bonusových províziách, súťažiach a marketingovej podpore. Finančné sprostredkovanie (FS) v zmysle § 2 zahŕňa viacero činností, ktoré sa vykonávajú pred aj po uzavretí zmluvy o poskytnutí finančnej služby a preto zo znenia úvodu tohto ustanovenia nie je zrejmý okamih vzniku povinnosti finančného agenta (FA) informovať o existencii a výške prijímaného plnenia, či má byť klient informovaný len o odmene vo vzťahu k nemu vykonanom FS alebo aj voči iným klientom. Ďalej navrhované znenie nereflektuje situáciu, ak FS vykonáva podriadený finančný agent (PFA) alebo zamestnanec samostatného finančného agenta (SFA), viazaného finančného agenta resp. PFA, ktorý štandardne nemá vedomosť o výške plnenia v prospech jeho zamestnávateľa (resp. SFA, s ktorým má zmluvu podľa § 9) a teda môže klienta informovať len o výške ním prijímaného plnenia. Má zamestnanec klienta informovať o provízii svojho zamestnávateľa? Vzhľadom k tomu, že znenie zákona (aktuálne aj navrhované) hovorí o provízii finančného agenta, zrejme áno. V dôsledku tejto skutočnosti tak vzniká dvojaký režim zverejňovania provízii vo vzťahu ku klientovi: 
a) PFA a VFA zverejňuje výšku svojej provízie, teda klient dostáva informáciu o tom, aká je motivácia osoby, ktorá mu produkt predáva (nevie však, koľko ho celkovo stojí sprostredkovanie finančnej služby, nakoľko netuší, aká je celková provízia vyplácaná zo strany finančnej inštitúcie – keďže časť z nej pripadne SFA, pre ktorého PFA pracuje, resp. v prípade VFA časť provízie pripadne napr. manažérovi, do ktorého obchodnej skupiny VFA patrí) 
b) zamestnanci FA zverejňujú výšku provízie svojho zamestnávateľa, teda klient nedostáva informáciu o tom, aká je motivácia osoby, ktorá mu produkt predáva, ale dostáva informáciu, koľko ho stojí finančné sprostredkovanie (samozrejme, či zistí, koľko ho celkovo stojí sprostredkovanie finančnej služby, závisí od toho, či pôjde o zamestnanca SFA, VFA alebo PFA). 
Pokiaľ je teda úmyslom zákonodarcu poskytnúť klientovi priestor na to, aby bol vždy informovaný o celkovej výške provízie pred vykonávaním finančného sprostredkovania a aj na základe tejto skutočnosti sa rozhodol, či k uzavretiu zmluvy o finančnej službe prostredníctvom konkrétneho FA (jeho zamestnanca) pristúpi, je dôležité si uvedomiť fakt, že klient môže naraziť na PFA, ktorý ho informuje o svojej provízii, ktorá bude predstavovať len časť provízie, ktorú zinkasuje SFA, pre ktorého vykonáva FS alebo narazí na VFA, ktorý ho bude informovať o svojej provízii a tá môže predstavovať celkové náklady na FS, ktoré bude klient v konečnom dôsledku znášať. Klient sa teda môže rozhodnúť pre uzavretie zmluvy o finančnej zmluve cez FA, ktorý mu oznámi nižšiu províziu, avšak v konečnom dôsledku bude mať náklady spojené s FS vyššie, ako keby zmluvu dojednal cez sprostredkovateľa, ktorý mu oznámil vyššiu províziu. 
Úprava ide nad rámec pripravovanej IMD 2 legislatívy (gold plating), ktorá v neživotnom poistení uvažuje v prvých 5 rokoch od účinnosti novej legislatívy (2017 ) o zverejňovaní provízií len na požiadanie klienta. 
 	Z 	
SLASPO 	K 54. bodu §32 ods. 4 
Navrhujeme nové znenie § 32 ods. 4): 
„§ 32 ods. 4) 
(3) V sektore poistenia alebo zaistenia sa pri uzavieraní zmlúv životného poistenia za splnenie povinnosti podľa odseku 2 považuje informovanie klienta o výške nákladov na finančné sprostredkovanie pri jednotlivých produktoch životného poistenia podľa osobitného predpisu.37a).“. 
Odôvodnenie: 
Navrhujeme ponechať osobitnú úpravu pokiaľ ide o zmluvy životného poistenia (ŽP), ktorú však navrhujeme upraviť tak, že klient bude informovaný o výške nákladov na finančné sprostredkovanie na konkrétny produkt ŽP a nie na odvetvie ŽP (platný stav). Máme zato, že pre klienta je podstatné a dôležité vedieť akú časť zaplateného poistného tvoria náklady na sprostredkovanie pri uzatváraní zmluvy životného poistenia. Táto informácia vyjadruje aj to aká približná časť poistného bude počas trvania poistnej zmluvy vyplatená sprostredkovateľovi na províziách. Zároveň sa zamedzí tomu, aby klient dostával od sprostredkovateľov nejednoznačné a neporovnateľné informácie o výške provízie podľa toho cez aký distribučný kanál sa k nemu produkt dostane. Trváme na tom, aby informáciu o výške nákladov za produkt pripravoval vždy jeho tvorca ( t. z. poisťovňa) a nie distribútor, ktorý sám túto informáciu nemá (podľa platnej úpravy PRIIPS je tvorcom údajov o výške nákladov na produkt jeho tvorca). 
Zároveň opätovne poukazujeme na to, že pre sektor poistenia existuje špeciálna úprava zverejňovania aj na európskej úrovni a že navrhovaná slovenská úprava má povahu gold platingu, pretože ide vysoko nad rámec pripravovanej IMD 2 legislatívy. K nej aktuálne prebieha trialóg so stále nejasným finálnym znením ako sa táto smernica vysporiada s už platnou úpravou pre investičné produkty v PRIIPs (kam patria aj príslušné životné poistenia), ktorá ustanovuje povinnosť zverejňovať náklady na produkt a nie odmenu sprostredkovateľa 
Znovu zdôrazňujeme, že poskytovanie informácie o odmene za sprostredkovanie v poisťovníctve má z veľkej časti inú povahu, ako je tomu v ostatných sektoroch finančného trhu a navyše je tu ešte kardinálny rozdiel medzi poisteniami životnými a neživotnými. Kým v životnom poistení má odmena sprostredkovateľa priamy vplyv na výšku odkupnej hodnoty v danom poistení ( na čo reflektuje aj PRIIPs) , v neživotnom poistení ide odmena sprostredkovateľa v zásade celá na ťarchu poisťovne, keďže výška provízie pre sprostredkovateľa neovplyvňuje podmienky poistnej zmluvy, klient platí poistné, ktoré je celé spotrebované na krytie jeho rizík, ktoré si dohodne v poistenej zmluve. Informácia o platbách vo vzájomnom obchodnom vzťahu vo veci „provízie“ medzi poisťovňou a sprostredkovateľom môže zbytočne zavádzať a viesť tak k uzavretiu zmluvy, ktorá nemusí kryť riziká, o krytie ktorých mal pôvodne klient záujem. 
 	Z 	
SLASPO 	K 55. a 56. bodu § 33 ods. 7 § 35 ods. 1 
Navrhujeme za slovo „povinný“ vložiť slovo „písomne“. 
Odôvodnenie: 
Pre unesenie dôkazného bremena je potrebné, aby klient písomne potvrdil finančnému agentovi, že prevzal všetky informácie uvedené v zákone. 
 	Z 	
SLASPO 	K 62. bodu § 42b 
Z predloženého návrhu nie je zrejmé ako NBS na svojom webovom sídle zabezpečí zverejnenie zoznamu osôb, ktorí absolvovali OFV pred účinnosťou novely, keďže tieto údaje sa v NBS v súčasnosti neevidujú. Je potrebné vyhnúť sa situácii, aby z tohto dôvodu distribučná sieť finančných inštitúcii musela opätovne absolvovať OFV. 

 	O 	
SŠHR SR 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 	
ŠÚ SR 	K bodu 50 
Odporúčame odseky očíslovať v súlade s uvádzacou vetou. 

 	O 	
ŠÚ SR 	K bodu 54 
Odporúčame slová „odseky 4 a 5“ nahradiť slovami „odseky 3 a 4“. 

 	O 	
ŠÚ SR 	K bodu 56 
Odporúčame v uvádzacej vete slovo „dopĺňa“ nahradiť slovom „pripája“. 
 	O 	
ÚGKK SR 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 	
ÚJD SR 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 	
ÚNMS SR 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 	
ÚOOÚ 	čl. I k novelizačnému bodu 34 k § 22 ods. 14 navrhovaného materiálu:  
K čl. I k novelizačnému bodu 34 k § 22 ods. 14 navrhovaného materiálu: 
Navrhujeme vypustenie slov „najmenej“. 

Odôvodnenie: 
V prípade, ak bude dochádzať k spracúvaniu osobných údajov na základe právnej normy, teda bez súhlasu dotknutej osoby, tak je potrebné, aby išlo o právnu normu so silou zákona, ktorá bude spĺňať náležitosti podľa § 10 ods. 2 zákona č. 122/2013 Z. z. o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 84/2014 Z. z., (teda, aby osobitný zákon obsahoval účel spracúvania osobných údajov, okruh dotknutých osôb a zoznam alebo rozsah osobných údajov fyzických osôb, ktoré majú byť na ustanovený účel spracúvané), navrhujeme preto, aby boli slová „najmenej“ vypustené za účelom precizovania navrhovaného textu a stanovenia konečného zoznamu, respektíve rozsahu spracúvaných osobných údajov podľa navrhovaného materiálu, ak presný zoznam osobných údajov nemožno vopred určiť. 
 	O 	
ÚOOÚ 	čl. I k novelizačnému bodu 43 k § 27a prvá veta navrhovaného ustanovenia: 
K čl. I k novelizačnému bodu 43 k § 27a prvá veta navrhovaného ustanovenia: 
Navrhujeme spresniť alebo preformulovať spracovateľské operácie definované v navrhovanom materiáli ako „zisťovať“ a „inak spracúvať“. 

Odôvodnenie: 
Súlad so zákonom č. 122/2013 Z. z. o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 84/2014 Z. z.; pojem spracúvanie osobných údajov podľa § 4 ods. 3 písm. a) zákona č. 122/2013 Z. z. Spracovateľské operácie definované v navrhovanom materiáli ako „zisťovať“ a najmä „inak spracúvať“ sú všeobecné, výkladovo nepresné, nie je z nich možné presne určiť, aké operácie bude s osobnými údajmi prevádzkovateľ/ jeho oprávnené osoby vykonávať, navrhujeme ich preto precizovať prípadne preformulovať. 
 	O 	
ÚOOÚ 	čl. II k novelizačnému bodu 4 k § 72 navrhovaného materiálu:  
K čl. II k novelizačnému bodu 4 k § 72 navrhovaného materiálu: 
Požadujeme upraviť postavenie, vzťahy a s tým súvisiace povinnosti podľa navrhovaného znenia ustanovenia v súlade so zákonom č. 122/2013 Z. z. o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 84/2014 Z. z. 

Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: 
Podľa § 4 ods. 2 písm. b) zákona č. 122/2013 Z. z. „prevádzkovateľom každý, kto sám alebo spoločne s inými vymedzí účel spracúvania osobných údajov, určí podmienky ich spracúvania a spracúva osobné údaje vo vlastnom mene; ak účel, prípadne aj podmienky spracúvania osobných údajov ustanovuje zákon, priamo vykonateľný právne záväzný akt Európskej únie alebo medzinárodná zmluva, ktorou je Slovenská republika viazaná, prevádzkovateľom je ten, kto je na plnenie účelu spracúvania za prevádzkovateľa ustanovený alebo kto spĺňa zákonom, priamo vykonateľným právne záväzným aktom Európskej únie alebo medzinárodnou zmluvou, ktorou je Slovenská republika viazaná, ustanovené podmienky,“. Podľa § 4 ods. 2 písm. d) „sprostredkovateľom každý, kto spracúva osobné údaje v mene prevádzkovateľa, v rozsahu a za podmienok dojednaných s prevádzkovateľom v písomnej zmluve podľa § 8 a v súlade s týmto zákonom,“. V tejto súvislosti je potrebné jednoznačne nastaviť a upraviť vzťahy subjektov a s tým súvisiace povinnosti v súlade s vyššie uvedenými ustanoveniami zákona č. 122/2013 Z. z. 
 	Z 	
ÚPV SR 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 	
ÚVO 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 	
ZMOS 	Odoslané bez pripomienok 
Odoslané bez pripomienok 	O 	

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	
Z – zásadná