Sekcia finančného trhu 

Z á p i s n i c a

z rozporového konania k materiálu „Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 747/2004 Z. z. o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony“ zo dňa 15. júla 2014

Zúčastnené strany:	Ministerstvo financií Slovenskej republiky (ďalej len „MF SR“) v zastúpení:
			Martin Peter, riaditeľ odboru bankovníctva
Peter Mikloš, vedúci oddelenia ochrany spotrebiteľov na finančnom trhu
			Jana Hasáková, referent oddelenia ochrany spotrebiteľov na finančnom trhu	

			Národná banka Slovenska (ďalej len „NBS“) v zastúpení:
			Jana Dubeňová, vedúca oddelenia ochrany finančných spotrebiteľov
Vladimír Hladký, referent na odbore regulácie
Jakub Keračík, referent na oddelení ochrany finančných spotrebiteľov

			Slovenská asociácia poisťovní (ďalej len „SLASPO“) v zastúpení:	
			Jozefína Žáková, generálna riaditeľka
Martin Petrulák, predseda legislatívnej sekcie

Predmetom rokovania bolo prerokovanie a odstránenie rozporov vyplývajúcich zo zásadných pripomienok k materiálu „Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 747/2004 Z. z. o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony“ (ďalej len „zákon o dohľade nad finančným trhom“), ktoré vyplynuli z medzirezortného pripomienkového konania a boli zaslané SLASPO ako nepovinne pripomienkujúcim subjektom.

Závery:

K zásadnej pripomienke č. 1:
Všeobecná pripomienka
SLASPO zdôraznilo tieto body navrhnutej všeobecnej pripomienky:
•	Navrhnutý prenos právomocí zo SOI na NBS čiastočne zasahuje do právomoci súdov. Akákoľvek inšpekčná činnosť a z nej vyplývajúce rozhodnutia týkajúce sa plnenia povinností poisťovne z poistnej zmluvy voči finančnému spotrebiteľovi môže byť skrytým súdnictvom ak podkladom pre rozhodnutie bude subsumpcia skutkového stavu pod normy súkromného práva. 
•	Zákon nerieši situáciu čo v prípade, ak následný súdny spor vyhrá poisťovňa. Zároveň zákon neupresňuje definíciou čo to je „ochrana finančného spotrebiteľa“. Taktiež je potrebné, aby predkladateľ taxatívne vymedzil, ktorých vzťahov sa predmetná ochrana týka alebo taxatívne vylúčil rozhodovanie o právnom základe a výške poistného plnenia. 
	Uvedené odôvodňuje tým, že rozšírenie odkazu č. 1) o celý Občiansky zákonník (ďalej len "OZ") umožňuje výkon dohľadu a vyššie uvedené skryté riešenie sporov nad celým systémom súkromného práva, ak je účastník spotrebiteľom (poukazuje na § 52 ods. 2 OZ). 
•	SLASPO žiada, aby predkladateľ vylúčil OZ z okruhu „osobitných predpisov“, nakoľko úlohou NBS nie je dohliadať na súkromnoprávne aspekty poisťovníctva; taktiež poukazuje, že ostatné osobitné predpisy uvedené v odkaze č. 1) sú verejnoprávneho charakteru. 
	Poukazuje na to, že Koncepcia ochrany spotrebiteľa uvádzala, že daná právomoc sa bude vykonávať s ohľadom na Občiansky zákonník v jeho relevantných ustanoveniach; nie je pritom možné ponechať na arbitrárne rozhodnutie NBS čo je „relevantné ustanovenie“ OZ, nakoľko určením rozsahu relevantných ustanovení si tento orgán sám určí svoje právomoci čo je v rozpore s čl. 2 ods. 2 Ústavy.

•	SLASPO poukazuje na to, že predložená novela zlieva kompetenciu ochrany finančného spotrebiteľa (inšpekčná činnosť prebratá od SOI) v dohľade. 
	Uvedenú pripomienku odôvodňuje tým, že v koncepcii ochrany spotrebiteľa na finančnom trhu sa prezentoval úmysel oddeliť ochranu finančného spotrebiteľa (inšpekčná činnosť prebratá od SOI) od dohľadu. Poukazuje na to, že po prevzatí výkonu inšpekčnej činnosti NBS bude i naďalej popri tejto činnosti vykonávať vybavovanie podaní spotrebiteľov na finančnom trhu ako jednotné kontaktné miesto. Nemohla by síce nariadiť uspokojenie nároku spotrebiteľov na finančnom trhu voči finančnej inštitúcii, ale mohla by finančnej inštitúcii uložiť nápravné opatrenie alebo sankciu aj za to, že v konkrétnom spotrebiteľom popísanom prípade porušila svoje ochranno-spotrebiteľské povinnosti zo zákona. 
	Návrh novely prekračuje rámec koncepcie schválenej vládou.

Uvedená pripomienka nebola zo strany MF SR akceptovaná. Predkladateľ navrhnutý prenos právomocí SOI na NBS vníma ako oprávnenie NBS posúdiť nekalé obchodné praktiky dohliadaných subjektov a neprijateľné podmienky v zmluvách, ktoré uzavrel dohliadaný subjekt s klientom. V návrhu zákona nie je NBS priznaná možnosť rozhodnúť, na základe posúdenia NBS, že zmluva obsahuje nejakú neprijateľnú zmluvnú podmienku, že zmluva je napr. neplatná alebo, že dohliadaný subjekt má spotrebiteľovi napr. nahradiť škodu. Naopak, precizovaním textu predmetného návrhu § 35e došlo k jeho obsahovej úprave, kde je zvýraznená právomoc rozhodovania sporov súdmi alebo inými orgánmi. Predkladateľ sa uvedeným ustanovením snaží dosiahnuť stav, že NBS bude môcť v rámci ochrany finančného spotrebiteľa vyjadriť vlastný názor ku konaniu dohliadaného subjektu a na základe toho vyvodzovať dôsledky iba voči dohliadanému subjektu a len na účely rozhodnutia voči dohliadanému subjektu bez toho, aby svojou právomocou NBS zasahovala do vzťahu klient - dohliadaný subjekt. 

Z uvedeného ustanovenia je teda jasné, že nejde o posudzovanie, ktoré by malo byť základom pre rozhodnutie týkajúce sa zmluvného vzťahu medzi klientom a napr. bankou, ale o posúdenie, či postup dohliadaného subjektu je v súvislosti s povinnosťami vyplývajúcimi zo zákonov v súlade s predpismi. Teda takéto uplatnenie právomoci NBS má mať prísne verejnoprávny charakter s tým, že súkromnoprávny vzťah môže byť určujúcim faktorom pre konanie verejnoprávneho charakteru. Navyše navrhovaná právna úprava v súvislosti s konaním súvisiacim s výkonom ochrany finančného spotrebiteľa odkazuje na všeobecnú úpravu konania podľa zákona o dohľade nad finančným trhom, z čoho vyplýva, že rozhodnutia NBS aj súvisiace s výkonom ochrany finančného spotrebiteľa sú vždy na návrh aktívne legitimovanej osoby preskúmateľné súdom.  

Predkladateľ poukázal na ustanovenie § 1 ods. 3 písm. c) predmetnej novely zákona, kde je uvedená definícia finančného spotrebiteľa, na základe ktorej je teda zrejmé čo je predmetom ochrany spotrebiteľa na finančnom trhu. 

Predkladateľ definuje prenesenú kompetenciu zo SOI v novele zákona o dohľade nad finančným trhom ako novú časť pod názvom ochrana finančného spotrebiteľa. Výkon dohľadu týmto bude oddelený od výkonu ochrany spotrebiteľa v NBS. Inšpektori pri výkone ochrany spotrebiteľa, budú musieť zároveň postupovať aj podľa ustanovení týkajúcich sa výkonu dohľadu. Cieľom uvedenej novely bolo vytvorenie jedinej inštitúcie, pod ktorú bude patriť výkon dohľadu aj výkon ochrany spotrebiteľa.

Zároveň z textu navrhovanej novely zákona o dohľade nad finančným trhom bol odstránený odkaz na Občiansky zákonník.

SLASPO  akceptuje vypustenie OZ z odkazu pod čiarou a na ostatných pripomienkach trvá.trvá  

Rozpor trvá

K zásadnej pripomienke č. 3:
K Čl. I bod 8

	SLASPO uvedený bod žiada vypustiť.

	Uvedenú pripomienku zdôvodňuje tým, že nesúhlasí s uvedenou formou dohľadu. Taktiež podotýka, že sankcia uložená za takéto porušenie je protiprávna okrem iného i preto, že je problematická i subsumpcia inšpektora pod pojem finančného spotrebiteľa, nakoľko jeho vôľa pri výkone dohľadu smeruje ku kontrolnej činnosti a nie k úmyslu „spotrebovať“ uzatváranú službu. Zároveň je navrhovaná úprava v rozpore so samotným zákonom o dohľade z dôvodu, že neumožňuje dohliadaným subjektom reálne uplatniť § 7 zákona o dohľade podľa, ktorého „osoba poverená výkonom dohľadu je vylúčená z výkonu dohľadu na mieste, ak so zreteľom na jej vzťah k predmetu dohľadu, dohliadanému subjektu alebo jeho zamestnancom možno mať pochybnosti o jej nezaujatosti“. V prípade dohľadu s utajenou identitou, kedy dohliadané subjekty ani nebudú tušiť, že je u nich vykonávaný dohľad resp. sa o tom dozvedia až po vykonaní dohliadacích úkonov, logicky dohliadané subjekty nemôžu efektívne uplatniť ani inštitút nezaujatosti podľa § 7 zákona o dohľade a to ani v prípadoch, ak by bola dohľadom s utajenou identitou poverená jednoznačne nezaujatá osoba. 

	Celkovo konštatuje SLASPO nedostatočnú úpravu tohto nového významného oprávnenia NBS - chýbajúce oprávnenia osoby, ktorá bude vystupovať pod utajenou identitou, výnimky z povinností dohliadaného subjektu (ak dohliadaný subjekt nevie, že ide o osobu s utajenou identitou, nebude môcť splniť svoju povinnosť poskytnúť jej súčinnosť), lehoty, počas ktorej sa môže takýto dohľad vykonávať atď. Taktiež poukazuje na to, že podľa dôvodovej správy sa táto úprava prijíma najmä vo vzťahu k ochrane spotrebiteľa; avšak zo znenia zákona je možné vyvodiť, že preukaz zamestnanca má stačiť aj pri iných druhoch dohľadov, a uvedené považuje za neprijateľné. 

	Ministerstvo financií SR pripomienku neakceptovalo. Kompetencia vykonávania dohľadu na mieste pod utajenou identitou alebo nepriamo prostredníctvom iných osôb je prebratá zo zákona č. 128/2002 Z. z. o štátnej kontrole vnútorného trhu vo veciach ochrany spotrebiteľa, kde podľa § 5 ods. 6 písm. i) je definované, že „inšpektor je pri kontrole oprávnený vykonávať kontrolné nákupy, a to i nepriamo a pod utajenou identitou“. Obdobné ustanovenie vychádza aj zo zákona č. 94/2013 Z. z. o puncovníctve a skúšaní drahých kovov (puncový zákon) a o zmene niektorých zákonov, kde § 38 ods. 2 písm. d) definuje „zamestnanec úradu písomne poverený riaditeľom úradu alebo v čase jeho neprítomnosti ním určenou osobou (ďalej len „inšpektor“) je oprávnený pri výkone puncovnej inšpekcie podľa odseku 1 vykonávať kontrolné nákupy, nákupy prostredníctvom elektronického predaja, a to i nepriamo a pod utajenou identitou...).

V súvislosti s výkonom kontrolného zaobstarávania finančných služieb vrátane uzatvárania zmlúv o poskytnutí finančnej služby prostredníctvom iných osôb bolo zo strany MF SR uvedené, že prizvané osoby majú v súlade s § 11 ods. 2 zákona o dohľade nad finančným trhom rovnaké oprávnenia, povinnosti a zodpovednosť, ako majú osoby poverené výkonom dohľadu. V spojitosti s ustanovením § 7 ods. 1 zákona o dohľade nad finančným trhom, ktorý definuje, že „osoba poverená výkonom dohľadu je vylúčená z výkonu dohľadu na mieste, ak so zreteľom na jej vzťah k predmetu dohľadu, dohliadanému subjektu alebo jeho zamestnancom možno mať pochybnosti o jej nezaujatosti“, treba podotknúť, tak ako sa uvádza v § 11 ods. 2 zákona o dohľade nad finančným trhom, že ustanovenie § 7 ods. 1 zákona o dohľade nad finančným trhom sa vzťahuje na osoby poverené výkonom dohľadu, ako aj na iné osoby prizvané na dohľad. 

SLASPO na pripomienke trvá,  

Rozpor trvá

K zásadnej pripomienke č. 4:
K Čl. I bod 9, k § 8 ods. 2 písm. e)

	SLASPO uvedený bod žiada vypustiť.
	Uvedené odôvodňuje tým, že vzhľadom na to, že uplatňovanie týchto právomocí sa môže tiež dotknúť širokého okruhu subjektov vrátane klientov dohliadaných subjektov a preto je potrebné zvážiť, či uplatňovaním tohto inštitútu nebude dochádzať k neoprávneným zásahom do ústavných a osobnostných práv fyzických osôb nachádzajúcich sa v prevádzkových priestoroch dohliadaných subjektov. 

	Taktiež upozorňuje na to, že aké je stanovisko Úradu na ochranu osobných údajov v súvislosti                s uplatňovaním týchto právomocí? Zároveň poukazuje na to, že znenie tohto ustanovenia je tiež v rozpore s § 8 ods. 3 zákona o dohľade; navyše, ak dohliadaný subjekt nebude vedieť, že ide o osobu poverenú dohľadom, nie je povinný jej umožniť vykonávať tieto záznamy a na nesprávnu formulácia vety za bodkočiarkou, buď tam má byť čiarka alebo chýba dispozícia k podmienke za bodkočiarkou.  

	Otázkou SLASPO ostáva, kto zabezpečí objektívnosť takto získaných záznamov? Ako sa spätne dohliadaný subjekt bude brániť, že boli poskytnuté aj iné informácie a pod.? 

MF SR uvedenú pripomienku neakceptovalo z dôvodu, že ustanovenie § 12 ods. 2 zákona č. 40/1964 Zb. Občianskeho zákonníka definuje, že privolenie nie je potrebné, ak sa vyhotovia alebo použijú písomnosti osobnej povahy, podobizne, obrazové snímky, zvukové alebo obrazové a zvukové záznamy na úradné účely na základe zákona. Na základe tohto ustanovenia občianskeho zákonníka predkladateľ navrhuje právomoc NBS robiť obrazové, zvukové a obrazovo-zvukové záznamy aj bez predchádzajúceho upovedomenia, ktorá bude vyplývať zo zákona o dohľade nad finančným trhom. NBS bude môcť teda konať len na základe zákona. Uvedené ustanovenie sa týka zdokumentovania postupu vykonávanej činnosti dohliadaného subjektu, s cieľom či dodržal všetky povinnosti vyplývajúce zo zákonov a či neboli porušené práva spotrebiteľa. Taktiež navrhované ustanovenie § 8 ods. 2 písm. e) definuje, že vyhotovené záznamy možno využiť na účely súvisiace s výkonom dohľadu, to znamená, že na iný účel záznamy využiť nemožno. Uvedené záznamy budú uchovávané podľa zákona č. 395/2002 Z. z. o archívoch a registratúrach a o doplnení niektorých zákonov.

	Úrad na ochranu osobných údajov zaslal pripomienky k predmetnej novele zákona o dohľade nad finančným trhom, uvedené ustanovenie nenapadol a ani nenavrhoval zmenu, z uvedeného dôvodu máme za to, že s naformulovaním ustanovením súhlasí a nemá k nemu pripomienku.

	SLASPO vyjadrilo názor, že zodpovednosť za výkon týchto právomocí  a súlad so zákonom na ochranu osobných údajov bude niesť v plnom rozsahu  NBS ( a nie dohliadaný subjekt) , preto  na rozporovom konaní od pripomienky odstúpilo.

Rozpor odstránený

K zásadnej pripomienke č. 5:
K Čl. I bod 9, k § 8 ods. 2 písm. f)

	SLASPO uvedené ustanovenie žiada vypustiť. 

	Uvedené odôvodňuje tým, že ide o značné a neprijateľné oprávnenia NBS, ktoré sú veľmi široké, o to zvlášť, ak ich bude NBS vykonávať prostredníctvom iných osôb ako svojich zamestnancov. Na základe uvedeného nie sú SLASPU zrejmé odpovede na nasledovné otázky:
•	ako bude zabezpečená odborná spôsobilosť, dôveryhodnosť, mlčanlivosť tzv. „iných osôb“ vrátane ochrany osobných údajov a ochrany pred prípadným zneužitím informácií osobami, ktoré boli poverené dohľadom ako iné osoby, vo vzťahu ku ktorým dohliadaný subjekt nebude môcť ani namietnuť ich zaujatosť, keďže nebude vedieť o tom, že vykonávajú dohľad?
•	ako NBS zabezpečí bezúhonnosť týchto osôb?  

	MF SR uvedenú pripomienku neakceptovalo z dôvodu, že uvedená kompetencia je prebratá zo zákona č. 128/2002 Z. z. o štátnej kontrole vnútorného trhu vo veciach ochrany spotrebiteľa, kde podľa § 5 ods. 6 písm. i) je definované, že „inšpektor je pri kontrole oprávnený vykonávať kontrolné nákupy, a to i nepriamo a pod utajenou identitou“. Obdobné ustanovenie vychádza aj zo zákona č. 94/2013 Z. z. o puncovníctve a skúšaní drahých kovov (puncový zákon) a o zmene niektorých zákonov, kde § 38 ods. 2 písm. d) definuje „zamestnanec úradu písomne poverený riaditeľom úradu alebo v čase jeho neprítomnosti ním určenou osobou (ďalej len „inšpektor“) je oprávnený pri výkone puncovnej inšpekcie podľa odseku 1 vykonávať kontrolné nákupy, nákupy prostredníctvom elektronického predaja, a to i nepriamo a pod utajenou identitou...).

V súvislosti s výkonom kontrolného zaobstarávania finančných služieb vrátane uzatvárania zmlúv o poskytnutí finančnej služby prostredníctvom iných osôb bolo zo strany MF SR uvedené, že prizvané osoby majú v súlade s § 11 ods. 2 zákona o dohľade nad finančným trhom rovnaké oprávnenia, povinnosti a zodpovednosť, ako majú osoby poverené výkonom dohľadu.

	SLASPO na rozporovom konaní od pripomienky odstúpilo za predpokladu, že MF SR upraví text návrhu podľa zákona o štátnej kontrole.  
Rozpor odstránený podmienečne

K zásadnej pripomienke č. 7:
K Čl. I bod 18, k § 35c

	SLASPO žiada uvedené ustanovenie vypustiť.

	Uvedené odôvodňuje tým, že považuje za postačujúce, ak bude zistené porušenie riešené v rozkaznom konaní. Poukazuje na to, že blokové konanie bude v praxi spôsobovať problémy i preto, že osoba ktorá porušenie spôsobí nemusí byť nositeľom práva záväzne vyjadriť súhlas so zaplatením pokuty v mene dohliadaného subjektu. Taktiež ak bude robený dohľad napr. v pobočke mimo centrály, môže byť problém zistiť relevantný súhlas so zaplatením pokuty.

Predkladateľ pripomienku neakceptoval z dôvodu, že z charakteru konania a maximálnej výšky sankcie implicitne vyplýva, že NBS uvedené konanie využije pri menej závažných porušeniach zákona. Ak je dohliadaným subjektom viac krát vykonané menšie porušenie, dohliadanému subjektu nebude už aplikované blokové resp. rozkazné konanie, ale takéto porušenie právnych predpisov bude riešené už v konaní pred NBS. 
Takýto postup však vyplýva už aj z dnes platnej legislatívy.

V blokovom konaní ide o prešetrenie najmä predzmluvných vzťahov pred uzatvorením zmluvy dohliadaného subjektu s klientom. NBS bude posudzovať, či boli dohliadaným subjektov splnené všetky požiadavky vyplývajúce z príslušnej legislatívy vzťahujúcej sa na vznik zmluvného vzťahu. 

Zároveň príde k úprave predmetného ustanovenia tak, že ak dohliadaný subjekt súhlasí so zaplatením uloženej blokovej pokuty, ale nemá k dispozícii dostatok finančných prostriedkov na zaplatenie uloženej blokovej pokuty na mieste v hotovosti, osoba poverená výkonom dohľadu mu vydá blok na blokovú pokutu nezaplatenú na mieste s poučením o spôsobe zaplatenia tejto pokuty, o lehote na jej zaplatenie a o následkoch nezaplatenia uloženej pokuty. Prevzatie tohto bloku o uložení pokuty dohliadaný subjekt písomne potvrdí priamo na mieste uloženia blokovej pokuty, pričom tento blok je zároveň dokladom o súhlase dohliadaného subjektu s uložením blokovej pokuty a so zaplatením uloženej blokovej pokuty v určenej lehote, ktorý má účinky právoplatného rozhodnutia. Ak dohliadaný subjekt dobrovoľne nezaplatí celú sumu uloženej pokuty v určenej lehote, Národná banka Slovenska je príslušná zabezpečiť vymáhanie nezaplatenej sumy pokuty podľa § 34 zákona o dohľade nad finančným trhom.

V prípade, že osoba, ktorá porušenie spôsobí nebude mať právo záväzne vyjadriť súhlas so zaplatením pokuty a na uvedenej pobočke nebude kompetentná osoba, ktorá bude môcť uvedený súhlas dať, blokové konanie sa neuplatní, ale bude sa postupovať podľa ďalších príslušných ustanovení zákona o dohľade nad finančným trhom.

SLASPO na rozporovom konaní od pripomienky odstúpi za predpokladu, že text bude upravený tak, aby bolo zrejmé, že ak osoba, ktorá porušenie spôsobí nie je oprávnená konať za dohliadaný subjekt, nemôže pokutu uznať ani zaplatiť, bude porušenie riešené v rozkaznom konaní. Vzhľadom na možnosti fiktívneho doručovania je však v takomto prípade nutné pre dohliadaný subjekt zachovať možnosť využitia ustanovení § 32 ods. 5) o možnosti podania podnetu na preskúmanie.
Rozpor odstránený podmienečne

K zásadnej pripomienke č. 8:
K Čl. I bod 18, k § 35d

	SLASPO žiada uvedené ustanovenie vypustiť.

	Uvedené odôvodňuje tým, že považuje za absolútne neprijateľné, aby NBS v rámci dohľadu na mieste mala oprávnenie zakázať poskytovanie alebo sprostredkovanie finančnej služby, s tým aby dohliadaný subjekt mal len 3 dňovú lehotu na podanie námietky, a aby námietka nemala odkladný účinok. Poukazujú na to, že navrhovaná úprava robí nezmyselným a zbytočným celé správne konanie pred NBS v prípade závažných porušení. Taktiež upozorňujú na to, že v návrhu absentuje za akých podmienok je takýto vážny zásah prípustný    a vyvstáva veľa otázok napr. kto nahradí prípadnú škodu dohliadanému subjektu, ak sa preukáže, že zásah bol neoprávnený? Čo bude napr. s poistným krytím počas tohto obdobia pri zmluvách, ktoré boli uzatvorené pred týmto „predbežným opatrením“?

	MF SR uvedenú pripomienku čiastočne akceptovalo z dôvodu, že prišlo k úprave textu predmetného ustanovenia tak, že sa predĺžila lehota 3 pracovných dní na podanie kvalifikovanej námietky na      5 pracovných dní.

Ponechanie odkladného účinku námietok nemožno prijať z dôvodu, že je to proti účelu takéhoto opatrenia. Uvedeným by prišlo k zmareniu účelu ustanovenia. V prípade, ak by sa ponechal odkladný účinok na námietku, zo strany dohliadaného subjektu by mohlo naďalej prichádzať k porušovaniu predpisov. Zároveň predkladateľ poukázal, že aj podľa ďalších ustanovení zákona o dohľade nad finančným trhom nemožno podávať voči niektorým rozhodnutiam NBS opravný prostriedok. Taktiež predkladateľ dal do pozornosti negatívne vymedzenie vzťahu odkladného účinku k podanému opravnému prostriedku upraveného v zákone o dohľade nad finančným trhom.

V súvislosti s pripomienkou zakázania poskytovania finančnej služby osobou poverenou výkonom dohľadu, za akých podmienok je takýto vážny zásah prípustný bolo predkladateľom uvedené, že kompetencia NBS bola prebratá a je totožná s právomocou Slovenskej obchodnej inšpekcie, kde v § 6 ods. 1 písm. e) je definované „inšpektor na základe výsledkov kontroly na mieste predaja výrobkov alebo poskytovania služieb zakáže uskutočnenie predajnej akcie alebo jej pokračovanie, ak je dôvodná obava, že sú ohrozené alebo porušené práva spotrebiteľa“. Uvedené kompetencie sa budú vzťahovať na zakázanie poskytovania finančnej služby na obmedzený miestny účinok a na danú službu na jednotlivej pobočke. 

	SLASPO od uvedenej pripomienky odstúpi za predpokladu , že v zákone bude jasne povedané, že takýto okamžitý zákaz sa bude týkať iba obchodného miesta v ktorom k porušeniu prišlo  a nebude platiť automaticky pre celý dohliadaný subjekt, pretože vo veľkých obchodných spoločnostiach nie je možné dosiahnuť okamžitú reakciu na rozhodnutie urobené na jednom obchodnom mieste.

Rozpor odstránený podmienečne

K zásadnej pripomienke č. 9:
K Čl. I bod 18, k § 35e

	SLASPO uvedené ustanovenie žiada vypustiť.

	Má za to, že posudzovanie neprijateľných podmienok patrí výlučne do kompetencie nestranných súdov. Zároveň podotýka, že NBS je nezávislý orgán dohľadu a nemá kompetenciu rozhodovať spory medzi dohliadanými subjektmi a ich klientmi a nemá ani kompetenciu dávať právne záväzný výklad právnych predpisov. Poukazuje na to, že uplatňovaním týchto právomocí zo strany NBS by došlo k významnému porušeniu zásady oddelenia výkonnej a súdnej moci a že v danom prípade ide o kompetenčný konflikt medzi navrhovaným ustanovením §35e ods. 2 písm. b) a §153 OSP v spojení s § 53a) OZ, t.j. medzi tou istou kompetenciou priznávanou súdnej i výkonnej moci. Upozorňuje na to, že ani SOI ani Komisia na posudzovanie podmienok         v spotrebiteľských zmluvách nemala právomoc zakazovať používanie ustanovení, ktoré posúdila ako neprijateľnú zmluvnú podmienku. 

	Upozorňuje na to, že ak ide podľa koncepcie ochrany spotrebiteľa o prechod právomocí SOI a Komisie, nemala by NBS dostať viac práv než mali tieto inštitúcie. To isté platí o nekalých podmienkach. Rovnako              i koncepcia ochrany spotrebiteľa na finančnom trhu ako obsah činnosti NBS v tejto oblasti uvádzala len preverovanie dodržiavania ustanovení o neprijateľných podmienkach v spotrebiteľských zmluvách a nie rozhodovaciu právomoc zasahujúcu do práv dohliadaných subjektov v navrhovanom rozsahu. 

	Predkladateľ pripomienku neakceptoval a k obsahu predmetnej pripomienky uviedol na rozporovom konaní nasledovné:

Predkladateľ navrhované znenie vníma ako oprávnenie NBS posúdiť nekalé obchodné praktiky dohliadaných subjektov a neprijateľné podmienky v zmluvách, ktoré uzavrel dohliadaný subjekt s klientom. Avšak v návrhu zákona nie je NBS priznaná možnosť rozhodnúť, na základe posúdenia NBS, že zmluva obsahuje nejakú neprijateľnú zmluvnú podmienku, že zmluva je napr. neplatná alebo, že dohliadaný subjekt má spotrebiteľovi napr. nahradiť škodu. Naopak, precizovaním textu predmetného návrhu § 35e došlo k jeho obsahovej úprave, kde je zvýraznená právomoc rozhodovania sporov súdmi alebo inými orgánmi. Predkladateľ sa uvedeným ustanovením snaží dosiahnuť stav, že NBS bude môcť v rámci ochrany finančného spotrebiteľa vyjadriť vlastný názor ku konaniu dohliadaného subjektu a na základe toho vyvodzovať dôsledky iba voči dohliadanému subjektu a len na účely rozhodnutia voči dohliadanému subjektu bez toho, aby svojou právomocou NBS zasahovala do vzťahu klient - dohliadaný subjekt. Podobne je koncipovaná aj právomoc komisie na posudzovanie podmienok v spotrebiteľských zmluvách pri MS SR, ktorá má právo vyjadriť sa, či považuje nejakú podmienku v zmluve za neprijateľnú alebo nie alebo či nejaká praktika je nekalá alebo nie. 

Z uvedeného ustanovenia je teda jasné, že nejde o posudzovanie, ktoré by malo byť základom pre rozhodnutie týkajúce sa zmluvného vzťahu medzi klientom a napr. bankou, ale o posúdenie, či postup dohliadaného subjektu je v súvislosti s povinnosťami vyplývajúcimi zo zákonov v súlade s predpismi. Teda takéto uplatnenie právomoci NBS má mať prísne verejnoprávny charakter s tým, že súkromnoprávny vzťah môže byť určujúcim faktorom pre konanie verejnoprávneho charakteru. Navyše navrhovaná právna úprava v súvislosti s konaním súvisiacim s výkonom ochrany finančného spotrebiteľa odkazuje na všeobecnú úpravu konania podľa zákona o dohľade nad finančným trhom, z čoho vyplýva, že rozhodnutia NBS aj súvisiace s výkonom ochrany finančného spotrebiteľa sú vždy na návrh aktívne legitimovanej osoby preskúmateľné súdom.  

Uvedená navrhovaná právomoc NBS je iba dôsledným prevzatím právomoci SOI vyplývajúcej z ustanovenia § 4 zákona č. 128/2002 Z. z. o štátnej kontrole vnútorného trhu vo veciach ochrany spotrebiteľa a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov v spojení s § 3 a § 4 zákona č. 250/2007 Z. z. o ochrane spotrebiteľa a o zmene a doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov (ďalej len „ZOS“), podľa ktorej má SOI, okrem iného, kontrolovať vnútorný trh tak, aby nebolo porušené ustanovenie § 4 ods. 2 ZOS, na základe ktorého sa nesmú spotrebiteľovi upierať práva podľa § 3 ZOS, medzi ktoré patrí, okrem iných, aj právo na ochranu pred neprijateľnými podmienkami v spotrebiteľských zmluvách.    

SLASPO odstúpi od pripomienky za predpokladu, že bude upravený text zákona tak aby z neho bol zrejmý rozdiel v právomoci NBS  pri posudzovaní nekalých praktík a neprimeraných obchodných podmienok .

Rozpor odstránený podmienečne. 
K zásadnej pripomienke č. 10:
K Čl. I bodu 18, k § 35f ods. 1 písm. a)

	SLASPO navrhuje slová "1 000 000 eur" nahradiť slovami "300 000 eur".

	Uvedené odôvodňuje neprimeraným navýšením výšky pokuty, ktorá môže byť v prípade menších subjektov likvidačná, a navrhuje zníženie hornej hranice, najmä vzhľadom na ustanovenia § 35f ods. 4, podľa ktorého sankcie možno ukladať samostatne alebo súbežne a opakovane. Ustanovenie § 35f taktiež považuje sa nadbytočné vzhľadom na úpravu sankcií v zákone o poisťovníctve.

	MF SR pripomienku čiastočne akceptovalo. Príde k úprave ustanovenia § 35f ods. 1 písm. a) predmetnej novely zákona o dohľade nad finančným trhom, a to tak, že bude znížená výška pokuty zo sumy 1 000 000 eur na sumu 700 000 eur.

	SLASPO odstúpilo od uvedenej pripomienky.

Rozpor odstránený.

K zásadnej pripomienke č. 11:
K Čl. I bodu 18, k § 35f ods. 4

	SLASPO žiada slová "do desiatich rokov" nahradiť slovami "do troch rokov".

	Uvedené odôvodňuje tým, že desať rokov je podľa nich príliš dlhé obdobie, za ktoré sa dohliadanému subjektu bude spätne ťažko dokazovať, že k porušeniu nedošlo resp., že okolnosti boli iné. Preto žiadajú uvedenú lehotu skrátiť a priblížiť ju štandardnému premlčaniu nároku, ktorý by si spotrebiteľ mohol uplatňovať súdnou cestou.

	MF SR pripomienku neakceptovalo. Stanovená lehota je rovnaká ako pri osobitných predpisoch dohliadaných subjektov. Napr. § 67 ods. 10 zákona č. 8/2008 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov, § 50 ods. 10 zákona č. 483/2001 Z. z. o bankách a o zmene a doplnení niektorých zákonov a iné.

SLASPO na pripomienke trvá , na rozdiel od makro dohľadu , ktorý má k dispozícii vždy exaktné písomné podklady , sa dohľad nad dodržiavaním spotrebiteľských práv bude musieť opierať aj  o  oveľa ťažšie dokázateľné skutočnosti  (subjektívneho charakteru). Lehota 3 roky sa vyskytuje aj v zák.129/2010  ( §23)a tiež v zák. 250/2007(§24)

Rozpor trvá

K zásadnej pripomienke č. 12:
K Čl. I bod 18, k § 35h

	SLASPO žiada uvedené ustanovenie vypustiť alebo nahradiť novým znením: 
„§ 35h 
(1) Zmluva o poskytnutí finančnej služby uzavretá v rámci kontrolného zaobstarania finančnej služby, je od počiatku neplatná. Národná banka Slovenska je povinná dohliadanému subjektu bez zbytočného odkladu po vykonaní kontrolného zaobstarania finančnej služby oznámiť, že ide o zmluvu o poskytnutí finančnej služby uzavretú v rámci kontrolného zaobstarania finančnej služby, pričom dohliadaný subjekt je povinný uhradiť Národnej banke Slovenska celú finančnú sumu uhradenú v súvislosti so zmluvou o poskytnutí finančnej služby do 15 kalendárnych dní odo dňa, keď bolo dohliadanému subjektu doručené oznámenie Národnej banky Slovenska, že ide o zmluvu o poskytnutí finančnej služby uzavretú v rámci kontrolného zaobstarania finančnej služby; takto získané informácie a podklady možno použiť na účely výkonu dohľadu nad finančným trhom vrátane ochrany finančných spotrebiteľov. 
(2) Povinnosť uhradiť Národnej banke Slovenska celú finančnú sumu uhradenú v súvislosti so zmluvou o poskytnutí finančnej služby podľa ods. 1 sa nevzťahuje na finančnú službu, ktorej cena závisí od zmien na finančnom trhu, na ktoré dohliadaný subjekt nemá vplyv, a ku ktorým môže dôjsť počas doby, kým sa dohliadaný subjekt dozvie, že finančná služba bola poskytnutá v rámci kontrolného zaobstarania finančnej služby, najmä na finančnú službu súvisiacu 
a) s operáciami s peňažnými prostriedkami v cudzej mene (devízové operácie), 
b) s nástrojmi peňažného trhu, 
c) s prevoditeľnými cennými papiermi, 
d) s podielovými listami alebo inými cennými papiermi vydávanými subjektmi kolektívneho investovania, 
e) so zmluvami o termínovaných finančných obchodoch vrátane ekvivalentných nástrojov uhrádzaných v hotovosti, 
f) s termínovými úrokovými obchodmi, 
g) s akciovými, úrokovými a menovými swapmi, 
h) s opciami na kúpu alebo predaj akýchkoľvek nástrojov uvedených v prvom až siedmom bode vrátane ekvivalentných nástrojov uhrádzaných v hotovosti. 
Dohliadaný subjekt má v týchto prípadoch povinnosť Národnej banke Slovenska vrátiť len tú, časť uhradenej finančnej sumy, ktorú má skutočne k dispozícii.“. 

	Zároveň navrhuje zakotviť právo dohliadaného subjektu nevrátiť časť zaplatenej ceny finančnej služby, ak je to odôvodniteľné a dohliadaný subjekt takouto sumou už reálne nedisponuje, napr. v súvislosti s operáciami vykonanými na základe zmluvy o finančnej službe.
	
	Uvedené navrhujú z dôvodu, že navrhovaná úprava je v rozpore s platnou právnou úpravou poistenia a s ustanoveniami OZ. Poukazuje na to, že nie je možné zrušiť zmluvu, ktorá je nulitná, bez právnych účinkov od počiatku. Uzavretie zmluvy v tomto prípade je neplatné, keďže ide o simulovaný právny úkon (§ 37 OZ) a poverená osoba nemala v úmysle byť viazaná zmluvou. Z uvedeného dôvodu nepovažuje za adekvátne riešenie uzatvárať zmluvy o poskytnutí finančnej služby v rámci dohľadu vykonávaného s utajenou identitou (návrh na vypustenie ustanovenia § 8 ods. 2 písm. f) z návrhu zákona. Zároveň poukazuje na to, že NBS je povinná v nejakej krátkej lehote oznámiť finančnej inštitúcii existenciu takejto neplatnej zmluvy (v návrhu predkladateľa nemá NBS stanovenú lehotu na doručenie oznámenia finančnej inštitúcii, že ide o zmluvu o poskytovaní finančnej služby uzavretú v rámci jej kontrolného zaobstarania) a finančná inštitúcia má následne povinnosť vrátiť prípadné protiplnenie - s takto vykonanými úkonmi NBS môžu byť spojené nezvratné výdavky dohliadaného subjektu. 

	V návrhu SLASPO vychádza z ustanovení zákona č. 266/2005 Z. z . pri ochrane finančného spotrebiteľa na diaľku.  

	MF SR uvedenú pripomienku čiastočne akceptovalo. Pripomienka bola akceptovaná v časti popisujúcej vrátenie plnenia dohliadanému subjektu a stanovenia lehoty NBS, že sa jedná o fiktívnu službu. Do textu predmetného návrhu § 35h, po novom to bude § 35i bude stanovená podmienka pre NBS vrátenia dohliadanému subjektu celé finančné plnenie uhradené dohliadaným subjektom v súvislosti so zmluvou o poskytnutí finančnej služby a text so stanovením lehoty 15 dní na oznámenie dohliadanému subjektu, že ide o fiktívnu službu.

	V časti pripomienky týkajúcej sa vylúčenia menových obchodov a obchodov s finančnými nástrojmi ako sú cenné papiere, deriváty a pod., ako aj s ďalšími nástrojmi a aktívami, ktorých hodnota sa môže aj v krátkom čase výrazne meniť, uvedená pripomienka nebola akceptovaná z dôvodu, že vo väčšine prípadov pri vykonávaní kontrolného nákupu by nemalo prísť k uzatvoreniu zmluvy. Taktiež NBS zváži vydanie vnútorného predpisu upravujúceho postupy a spôsoby vykonávania kontrolného nákupu. V tejto súvislosti bolo zo strany predkladateľa poukázané aj na existenciu ustanovenia § 4 ods. 1 písm. h) zákona č. 514/2003 Z. z. o zodpovednosti za škodu spôsobenú pri výkone verejnej moci a o zmene niektorých zákonov, kde je ustanovené, že „Vo veci náhrady škody, ktorá bola spôsobená orgánom verejnej moci podľa § 3 ods. 1, koná v mene štátu Národná banka Slovenska, ak škoda vznikla v dôsledku nezákonného rozhodnutia ňou vydaného alebo ak škoda bola spôsobená jej nesprávnym úradným postupom“.

	SLASPO  Trváme  na tom, že predkladateľom   navrhované znenie  rieši iba situáciu, keď NBS v rámci kontrolného nákupu získa napr. nejaký finančný obnos, ktorý sa po zistení , že zmluva neexistuje musí vrátiť nazpäť dodávateľovi. Návrh SLASPO však rieši opačnú situáciu- t.j. keď NBS v rámci kontrolného nákupu zaplatí poistné, ktoré po zistení neplatnosti má poisťovňa vrátiť Národnej banke. Pre tento prípad považujeme za nutné postupovať podľa § 802a OZ.
Rozpor trvá.

Bratislava 25. júla 2014

....................................................................
                       zapisovateľ

               Ing. Jana Hasáková  	  
             Ministerstvo financií SR 

................................................................		
                       overovateľ                       	
            
                JUDr. Peter Mikloš
  	Ministerstvo financií SR				

...................................................................			..........................................................
                       overovateľ						overovateľ

          	     Mgr. Martin Peter			                   JUDr. Jozefína Žáková
              Ministerstvo financií SR				Slovenská asociácia poisťovní